20. 
8 
Nn 
ER 
Aa 
1 
[ 
2 
— 128 — 
benparet, samt derjemte äfven lokalen (kusten af Dewonshire), 
der den var tagen, gör det mera sannolikt, att hans Cancer 
articulosus är indentisk med den här beskrifna arten, än med 
SaviGnys Lycesta furina, som var tagen vid kusten af Egypten. 
Från Leucothoe furina (Saviesy)?) M. Ebvarps”) afviker den 
märkbart både i anseende till formen af antennerna och första 
och andra benparen, men visar sig dock påtagligen såsom till- 
hörande samma slägttyp, och såsom ganska närstående. Hos L. 
furina äro de öfre antennerna föga större än de undre, och 
spensliga, då de deremot hos L. articulosa äro mer än dubbelt 
så tjocka som dessa, och bos den förra är sista ledet af de un- 
dre antennernas skaft ungefär lika långt, som det nästsista ledet, 
då det deremot hos den sednare ej är mer än hälften så långt; 
och index å det första benparets hand hos den förra är sma- 
lare, och klon på ändan af pollex längre, och pollex är böjd. 
Den långa processen eller bihanget å andra benparets carpus är 
hos den förra mot spetsen särdeles bred, och vid ändan försedd 
med en grund bugt utan taggar; och dessutom har den förras 
hand å detta benpar nära klons fäste, i bakre kanten ett par 
sågtänder, som jag icke funnit hos den sednare. Enligt SaviG- 
Nys figur synes der icke vara den skilnad uti storleken, mellan 
de följande benparen, som jag funnit hos den sednare. De 
trenne sista abdominal-segmenterna synas hos den förra vara 
kortare, än hos den sednare, men abdominalbenen förete ena- 
handa byggnad. Fjerde epimeret hos den förra saknar den 
mucro, som jag i den främre kanten funnit hos den sednare, 
och är nedtill tvärt afskuret. 
Honorna af de båda till denna slägttyp hörande arterne synas 
ännu icke vara kända, så att slägtkaraktererna ännu icke kunna 
anses riktigt fastställda. 
De af Krörer') beskrifna båda arterna: Leucothot clypeata & 
glacialis, äfvensom L. norvegica LicsesorG') afvika emellertid från 
dem så mycket, i anseende till byggnaden af första och andra 
benparen, epimererna m. m. att de svårligen kunna inbegripas 
under samma slägttyp. 
Ischyroceras minutus, LiusEBorG, Kongl. Vetenskaps-Aka- 
demiens Handl. 1850, p. 335. 
Longit. 4—6 millim. Corporis forma eidem Gammarinorum 
Gressoriorum propinqua, et exacte eandem Ischyroceratem latipedem, 
Krörer ?), referens, dorso latiusculo, epimeris parvis, Oculi ru- 
Lycesta furina, Savigny: Mém. sur les anim. sans vert. fasc. 1, 
p. 109, pl. 4, fig. 2. — Descript. de I'Egypte, Hist. Naturelle, 
planches, tome Il, 2, 2:e édit. Zool. Crustacés, pl. 11, fig. 2. 
) Hist: Nat; desrönusti ts IN; op; ö7, tab. :29, 55 14 
Naturhist. Tidskr. 2 ser. 1, p. 539 och 545, tab. VI, fig. 2 & 3. 
, Bidrag till Norra Rysslands och Norriges fauna i Kongl. Vet.- 
Akademiens Handl. 1850, p. 3535. 
Naturhist. Tidskr. 4 ser. IV, p. 162. 
p 
