— AKT — 
granitgångens större aflägsenhet från Rundeln på större djup 
än uppe i dagen (vi ihågkomma att denna granitgång stupade 
40” från lodlinien mot N.O.) der denna gång naturligtvis skulle 
genom sitt närmare grannskap utöfva det största inflytandet i 
mekaniskt hänseende på de angränsande bergarterna. — Den 
viggformiga Kammen, som uppe i dagen vid sin bas: endast 
har en obetydligare tjocklek af 5—6 famnar tvärtöfver, ökar 
denna mot tilltagande djup och har vid 400 famnars afvägning 
redan erhållit öfver 20 famnars mägtighet, under det på 
samma gång viggformens närmare dagen mera skarpa kant 
småningom mot djupet tillika öfvergår till en mera bredt af- 
rundad skapnad. 
Utom den större från gammalt bekanta malmfyndighet, 
på hvilken de nu omförmälte mera betydande grufvorna på 
Utöfältet varit brutne, är anledning att förmoda en uthållig 
tillvaro af tvenne nya malmparalleler vid sidan af de förra 
och på ett jemförelsevis ringa afstånd derifrån. Den ena har 
till en del redan blifvit yppad genom den s. k. Norra Run- 
delorten på 37 famnars afvägning till 4—53 famnars mägtig- 
het och består af rik svartmalm. Detta fynd, sammanhållet 
såväl med deo malmtillgång, hvartill icke obetydliga spår an- 
träffades vid jordrymningen för Nyköpingsgrufvans nuvarande 
ångmachinshus, som med det märkbara kompassdrag, som hela 
vägen utmed Lång- och Finngrufvornas vestra sida äger rum, 
gör en fortsatt utsträckning på längden af Rundelortens malm- 
fyndighet på denna sidan mer än sannolik. Den andra nya 
malmparallelen har sitt sannolika tillhåll på sydöstra sidan om 
grufvefältet, nära intill de nyssnämnde Lång- och Finngruf- 
vorna, och synes vara samma malmlager, på hvilket å ena 
sidan Östra Brottgrufvan nu bearbetas och hvarpå å den 
andra den s. k. Boudgrufvan ”) från början varit anlagd, ehuru 
”) Bondgrufvan, ursprungligen skiljd från Nyköpingsgrufvan genom 
ofyndig klyft, men sedermera dermed sammanbruten till en ge- 
mensam grufveöppning, har sitt läge i östra hörnet eller ändan 
al denna dagöppning. 
