— 148 — 
på hela sträckan emellan dessa nu nämnde grufvor denna 
malmparallel hittills icke varit vidrörd. 
För närvarande arbetas hvarken Nyköpings- eller Finn- 
grufvan på botten, utan ligga de båda öde och fulla med 
vatten till betydlig höjd. Dock fortsättes ännu uti Nyköpings- 
grufvan brytningen på ett mindre djup under dagen, nemligen 
på Röpall och i Stockenströms ort. Spens- och Ribbings- 
grufvorna samt Östra Brottgrufvan, hvilka alla ungefär liktidigt 
upptogos från långvarigt ödesmål, kort efter sedan det hufvud- 
sakliga arbetet uti de förra upphörde, äro de enda grufvor, 
på hvilkas bottnar afsänkning ou försiggår. Finngrufvan öde- 
lemnades 1849 för svårigheten att der undanhålla vattnet 
och äfven Nyköpingsgrufvans ödeläggande förorsakades till en 
del af samma olägenhet, i förening med ett betydligt bergras 
från liggande väggen år 1850, som sönderslog pumpsättningen 
och gjorde arbetet äfventyrligt på botten, förr än den med 
ytterligare stalp hotande väggen kunde hinna att rensas. 
Anledningen till det starka vattentilloppet var en, några 
grader från våglinien mot S.S.0O. stupande, sköl, bestående 
utaf en gyttring af qvarz, kalkspat, chloritjord, lera, 0. S. V., 
som, med en medelmägtighet af +—3 aln, i Finngrufvan vid 
88 famnars och i Nyköpingsgrufvan vid ungefär 400 famnars 
afvägning, fanns tvärt afskära hela malmlagret och äfven ingå 
i grufveväggarne och då med brytningarne påträffades och 
genomsänktes. I anseende till sin porösa beskaffenhet genom- 
släppte denna sköl med lätthet vattnet, som sannolikt härrörde 
från bafvet, då man besinnar skölens lutning mot sydsydost 
(således i rigtning från hafsstranden mot öns inre) och att 
grufvefältet blott ligger på v. p. 12—44 famnars höjd öfver 
vattenhorizonten i Saltsjön och på ett obetydligt afstånd der- 
ifrån. — Skölen, hvilkens mägtighet vexlade mellan 4 qvarter 
till ett par alnar, utmärkte sig genom sin rikedom på sköna 
kalkspatskrystaller i de mest olika former. — Uti Finngruf- 
van hade redan vid 50 famnars afvägning en dylik, fast min- 
dre 
