— 220 — 
descr. T. III, p- 281), hvilken sett saken från nästan samma 
synpunkt som jag sjelf, tillskrifver Wirus denna benämning, 
äfvensom att Harcer (Elementa Phystol. T. VI, Lib. XIX, Sect. 
4:a 8 3 Ventriculi figura.) citerar det arbete och ställe, der 
Winus begagnar samma namn. För egen del yttrar dock Harrer, 
på det antydda stället, härom: »non raro aliqua strictura quasi 
divisus (här citerar han MorGaGsr och flera fall af ventriklar, 
som varit delade genom strikturer) maxime posterius, tum paulo 
cis pylorum, unde tunc antri aliqua imago nascitur (Wiruis), 
quam aliqui clarissimi, viri nimis fecerunt.» 
Det arbete af Winus, hvarest benämningen Antrum py- 
lori förekommer, och hvarest den tyckes hafva sitt ursprung, 
är hans: Pharmaceutices rationalis sive diatribe de medica- 
mentorum operationibus in corpore humano etc. Cap. II. Partium 
intra quas medicamenta operari incipiunt, descriptio, usus et 
affectiones. Det, såsom mig synes, vigtigaste stället som rörer 
ifrågavarande del, är det, hvaruti författaren talar om pylori 
bestämmelse, der det heter: »Pylori munus est, non tantum con- 
tenta affatim et simul in magna copia ad intestina transmit- 
tere (quod quidem in catharsi et diarrhoea frequenter facit), 
sed potius chylum satis confectum, in smum suum excipere, 
aliquamdiu continere, et dein paulatim et per minutas portiones 
excernere. Enim vero hujus AÅntrum longum et capax qui- 
dam in ventriculo recessus et diverticulum esse videtur, in 
quod masse chylacee portio magis elaborata et perfecta sece- 
dere, et inibi manere queat, donec alia crudior, et nuperius in- 
gesta in ventriculi fundo plus digeratur» etc. Man ser af detta, 
såväl som af flera andra ställen i samma arbete, att Wirus fästat 
mycken vigt vid denna afdelning af magen. 
Vid en flyktig betraktelse synes menniskans mage vara en 
ganska enkelt byggd konisk säck, från hvars form anatomen 
icke tyckes hafva mycket att inhemta. När man likvisst be- 
sinnar de konstiga förrättningar, som denna säck har att utföra 
både hos djuren och menniskan, samt de flera afdelningar och 
märkvärdiga bildningsformer, som den företer hos en stor del 
