Fig. 4 föreställer den korta formen af pylorus-delen hos menniskan. 
d" det djupa vecket i arcus minor — d en svag indragning i arcus 
major till venster om stora bugten — e indragning vid den större 
bubblan ed" i arcus minor -— e” motsvarande indragning i arcus major 
— fe, fe" den lilla afdelningen af pars pylorica, närmast pylorus — 
ff pylori=vecket — g stora bugten (le coude de F'estomac) — Ah början 
af duodenum, nästan flaskformigt utvidgad (antrum duodeni mihi) — 
kk ligamentum pylori, bildadt förnämligast af longitudinala muskeltrådar. 
I den första eller kortare formen (fig. 1) är pylori-delen 
vid basen nära nog lika bred från arcus minor till major, som 
den är lång, har två bubblor mot arcus minor (fig. 1, fe, ed”) 
och oftast en mot arcus major (fe”), förutom den stora bugten 
(fig. 1, g9))- Den första bubblan i arcus minor begränsas åt 
den tjockare ändan till af ett djupt veck (d), som just svarar 
mot nämnde stora bugt, »coude de l'estomac», samt åt den sma- 
lare ändan af ett grundare veck, som afskiljer henne från den 
andra, närmast pylorus liggande bubblan. Bubblan i arcus major 
är skiljd från »coude de l'estomac» genom ett grundt veck, ofta 
endast en till hälften rundtom gående fördjupning; denna bubbla 
är vanligen något större än den motsvarande på arcus minor, 
och gränsar liksom hon till den egentliga pylorus. 
Hela denna del af magen är vanligen försedd med en gan- 
ska tjock muskelhinna. Det är egentligen det cirkulära lagret 
af muskelväggen, som ger pylori-delen sin öfvervägande tjock- 
lek. De yttre längs gående muskeltrådarne ligga här nästan 
såsom på colon, hopade i band (fig. 1, kk), ett på främre och 
ett på bakre sidan. Dessa band äro dock icke, såsom på colon, 
tydligt begränsade, utan äro endast tjockare samlingar af muskel- 
trådknippan, hvilka framtill såväl som baktill blifva tunnare, för 
att utbreda sig öfver hela omkretsen. Denna likhet med tenie 
