—— 263 —S 
Opmerksomhed, vil man kunne bestemme Tidslöbet af: en Be- 
vegelse, der er foregaaet i 0,001 Secund med saa megen Sik- 
kerbed at den sandsynlige Feil bleve + eller — 0,00002 Se- 
cund. 
Ved Curvernes Tegning paa det paa Cylinderen festede 
Papir erheoldes störste Nöiagtighed, naar man efter VOLKMANNS 
Angivelse sverter Papiret med Lampesod. Sodovertrekket kan 
man erholde meget jevnt og af fornöden Tykkelse, naar Cy- 
linderen legges med Axeenderne paa to Opstandere og man 
dreier Axen hurtigt omkring medens man under Cylinderen 
förer Lampen langsomt frem og tilbage. I Lampen fyldes en 
Blanding af 4 Deel almindelig Lampeolie og 4 Dele Terpen- 
thinolie.  Vegen gives et Gjennemsnidt af 10—12=""="; I Be- 
gyndelsen holder man Vegen ner til Papiret, saa at man faaer 
et kun svagt og brunligt Overtrek, som setter sig meget fast 
til Papiret. -Derefter holdes Toppen af Luen til Papiret, hvor- 
ved Sodovertrekket bliver tykt og sort men derhos meget löst. 
Lader man den löse Sod strax fra Begyndelsen komme paa 
Papiret, blive Curvelinierne meget grovere og ujevne i Kan- 
terne, hvilket vil foranledige större Usikkerhed i Maalingerne 
af Liniernes Afstand. 
For nogle Forsög med Musklernes Sammentrekning er 
anvendt et Apparat, som bliver festet paa Bredtet (13). 
Dette bestaaer af et Trebredt (54), der holdes fast ved 
Skruen (52). I to opstaaende Treestykker ligger en Axe (53). 
Lodret paa Axen er festet en Metalltraad, hvis ene Ende (54) 
er T-formig deelt og forsynet med nedadböiede Ender, der 
kunne senkes ned i tvende i et Stykke Gutta percha gjorte 
Udhulninger som ere fyldte med Qviksölv (55). 1 disse Ud- 
hulvinger er tillige nedsenket tvende Kobbertraade (56|+ og 
56—). Den anden Ende af Metaltraaden (57) er böiet ned- 
ad, saa at den nesten naaer Kymographiecylinderens överste 
Flade, naar de to nedböiede Ender af Metaltraadens forreste 
Deel (54) ere hievede ud af Qviksölvet. 
