= Vägg — 
strömmene have deels veret svagere deels sterkere. Jfr Du 
Bois-Reymonp Thier. Elect. B. II, p. 393. 
Ved nermere Betragtning af disse Curver vil man finde 
visse Eiendommeligheder ved Musklernes Contractioner, 'som for 
en Deel kunne ansees at väere det mere' Normale og for en 
Deel kunne antages at have sin Grund i noget Individuelt hos 
de anvendte Muskler. q 
Ved Curverne Fig. 23 bliver at bemerke, at Stigningen 
af 41:e Curve (4) fra den Linie (7), der betegner Muskelens 
störste Udstrekning i rolig Tilstand er meget steil som Udtryk 
af en hurtig Contraction ved Electricitetens förste Paavirkning. 
Ved de fölgende Curver sees at Contractionerne ikke -allene ere 
blevne mindre, men og noget langsommere. 
Muskelens Relaxation, efter at den electriske Paavirkningen 
ophört, sees ogsaa for den större Deel at viere foregaaet hur- 
tigt, i det Curverne fra x synke steilt. Herved inaa dog videre 
bemerkes, at Curven (41) fortséettes ved y dybere end Curverne 
2 og 3. Ved den gjentagne Paavirkning af Electriciteten er 
nemlig Muskelen vel bleven mattere, saa at Contractionerne sta- 
digen ere formindskede, men en ringe Contraction er mere ved- 
holdende bibeholdt i Muskelen. 
Efter syvende Gangs Paavirkning viste Muskelen ikke len- 
gere nogen Contraction. 
Muskelen blev derpaa paavirket af sterkere electriske Ström- 
me, hvorved dannedes Curverne Fig. 24. 
I denne Figur antyder Linien 4 Muskelens störste Udstrek- 
ning, da Forsöget begyndte, eller för den sterkere electriske 
Ström havde virket paa Muskelen. Den 14:e Curve er betegnet 
med 2. Denne viser, at Contractionen af Muskelen ved Paa- 
virkning af den sterkere electriske Ström, efterat vare udmat- 
tet under Paavirkningen af den svagere, er gaaet langsommere 
frem, end da forud den svagere Ström begyndte at virke. Men 
Contractionen har veret i vedvarende Stigende, saa lenge den 
electriske Ström = virkede. = Relaxationen er ogsaa 'foregaaet 
meget langsommere end efter förste Paavirkning af den svagere 
