ss SER 
0,3204 gr. lufttorkadt kalksalt lemnade 0,1115 gr. kolsyrad 
kalk, svarande emot 19,50 proc. kaustik kalk. 
Af dessa försök visar sig identiteten af de på de båda 
olika methoderna framställda kalksalterna. 
Oxaminsyrad kalk är, likt barytsaltet, mycket svårlöst i 
kallt vatten. Enligt försök löses 1 del vattenfritt salt uti 638 
delar vatten af +13? C. värme, hvaremot det löses i 32,8 
delar kokande vatten. Detta svarar för det kristalliserade sal- 
tet emot att 4 del deraf löses uti 478 delar vatten af +413” 
C. samt i 24,6 delar kokande vatten. 
Ozxaminsyrad talkjord, NEC MgC+ 3H. Detta salt fås 
igenom dubbel sönderdelning i jemt afvägda qvantiteter af 
oxaminsyrad baryt och glödgad svafvelsyrad talkjord. Efter 
affiltrering ifrån den fällda svafvelsyrade baryten och afdunst- 
ning af lösningen erhålles saltet uti en sammanhängande kristall- 
massa, hvilken under mikroskopet visade sig utgöras af små 
korn, otydligt bildade genom sammangruppering af ytterst fina, 
divergerande nålar. 
Då 0,0793 gr. af detta salt, efter föregående prässning 
emellan sugpapper, utsattes för en torr luftström under 2 tim- 
mar, blef vigtsförlusten endast 0,0028 gr., svarande emot 3,59. 
0,2448 gr. på samma sätt behandladt salt förlorade 0,0034 
gr. i vigt, eller 3,47 proc. Men när samma qvantitet torkades 
2 timmar vid +4100?, återstod 0,1916 gr., hvarigenom hela 
vigtsförlusten var 00501, svarande procentiskt emot en vigts- 
förlust af 20,74 proc. 
0,1300 gr. emellan sugpapper pressadt salt lemnade efter 
9 timmars torkning vid + 100? en återstod af 0,1024 gr., sva- 
rande emot en förlust af 21,21 proc. 
Dessa bestämmelser motsvara på det nogaste 3 atomer 
vatten, emedan den beräknade vattenhalten uti oxaminsyrad 
talkjord med 3 atomer kristallvatten utgör 21,22 proc. — Då 
de första två bestämmelserna utvisa en vigtsförlust af 3+ proc. 
när saltet utsattes för en torr luftström vid vanlig temperatur, 
instämmer väl denna förlust ganska nära med + atem vatten - 
