38 



vendte sig derfor til en amerikansk Hvalfanger, der den- 

 gang befandt sig i London. »Det er meget simpelt,« 

 svarede denne; »Kapitainerne fra Rhode-Island kjende og 

 undgaae Golfstrømmen, de engelske Paketførere derimod 

 seile ind i den og drives daglig mange Miil tilbage.« 

 Efter Franklins Opfordring tegnede han dernæst Strøm- 

 men paa et Kort , som hiin lod stikke i Kobber og ud- 

 dele til Kapitainerne , men som de ikke benyttede 

 sig af. Paa sin Hjemreise anstillede han Undersøgelser 

 og opdagede Golfstrømmens høiere Varme, som han 

 strax indsaae vilde kunne blive til stor Hjelp for de 

 Søfarende, Hidtil var det ikke sjelden skeet, at Kaptai- 

 nerne forregnede sig otte til ti Grader ved Længde1)e- 

 stemmelserne, og man troede at have været ret heldig, 

 naar man paa Veien til Boston først fik Kysten ved Ny- 

 York isigte. Paa Grund af det spnindte Forhold mellem 

 Kolonierne og Moderstaterne fortaug han imidlertid sin 

 Opdagelse, og først i Aaret 179U blev den bragt til al- 

 mindelig Kundskab. 1 Slutningen af Aarhundredet kjendte 

 de Søfarende Golfstrømmen omtrent lige saa godt som 

 nutildags, og i Aaret 1799 udgav Oberst Williams sin 

 »ThermometriskeNavigation« som Anviisning for Skibsførere. 

 Golfstrømmen begynder mellem Tortugasbankerne ved 

 Floridas Sydspidse og Nordvestkysten af (^uba, omtrent 

 under den 24de Bredegrad. Den dannes her ved For- 

 eningen af tvende Strømme, den uanseelige Yucatanslrøm, 

 der fra Yucatanstrædet kniber sig langs Cubas Nordkyst, 

 og den langt mægtigere mexikanske Havstrøm , der i en 

 stor Bue strømmer langs Fristaternes Sydkyst og faaer 

 en betydelig Tilvæxt ved Missisippiflodens Vande. Mellem 

 Maternillobankerne ved Bahamaoernes IN ordspidse og Gap 

 Canaveral paa Fastlandet træder den ud i Atlanterhavet 



