10 



derfra gaae over til at betragte nogle af de vigtige Spørgs- 

 maal, som Plantegeographien hjælper os til at lose. 



Ligesom Befolliningen i et Land deels bestaaer af 

 Indfodte deels af indvandrede Fremmede , saaledes er 

 Landets Flora ogsaa sammensat af indenlandske Planter, 

 som have været kjendte i Landet i umindelige Tider, og 

 fremmede, indforte og senere naturaliserede Planter. Det 

 er Havstromningerne, Floderne, Vindene, Fuglene og 

 fornemmelig Menneskene, som føre Planterne fra det ene 

 Land til det andet. Flere Ukrudsarter ere saaledes blevne 

 forte over fra Europa til America mellem de forskjellige 

 Sædearter; en af de mest almindelige, vildtvoxende Planter 

 i Frankrig er paa samme ALaade bleven tilfort det fra 

 Canada. 



En fremmed Plante siges at være naturaliseret i 

 et Land, naar den formerer sig frivilligt uden Menneskenes 

 Hjælp, uden Dyrkning. Haverne, fornemmelig de bota- 

 niske, ere de egentlige Centrer for Planternes Naturalisa- 

 tion, idet de ofte herfra udbrede sig til de tilgrændsende 

 Marker og saaledes blive vildtvoxende. I Nærheden af 

 Montpellier findes der en lille Vig, hvor man udskiber 

 den Uld, som bliver indfort fra Levanten, Havnene ved 

 det sorte Hav, Algier, Buenos-Ayres og andre Lande, og 

 som ofte er sammenfiltret med en Mængde Plantefrø. 

 linder Uldens Tilberedning falde Frøene ud, optages af 

 den fugtige Jordbund og spire. Paa denne Maade er der 

 indført og beskrevet 372 Plantearter, hvoraf imidlertid 

 storste Delen døe efter et eller to Aars Forlob; kun nogle 

 enkelte vedblive at formere sig i Omegnen af Monipellier 

 og ere altsaa blevne naturaliserede. I England findes der 

 83 indvandrede Arter, hvoraf 10 ere komne fra America, 

 de øvrige fra den gamle Verden. Siden Americas Op- 



