8 



Hvad der her er sagt om de vildtvoxende Planter kan 

 ikke i Et og Alt overføres paa de dyrkede, som, foruden 

 meteorologiske, tillige ere underkastede sociale og poli- 

 tiske indvirkninger. Paa de penninske Alper træffer man 

 saaledes, tvertimod hvad man skulde vente, Kornmarker 

 i større Høide paa den nordlige end paa den sydlige Side; 

 men dette Forhold er begrundet i den Omstændighed, at 

 Befolkningen i Schweiz er langt tættere end i Piemont, 

 hvortil endnu kommer den større Driftighed hos den 

 schweiziske Bonde. — Paa Sierra Nevada ophører al 

 Dyrkning i 7960 Fods Høide, medens man paa de syd- 

 americanske Andesbjerge endnu træffer dyrkede Planter i 

 en Høide af 12700 Fod; forst ved 15300 Fod ophører 

 al Vegetation ved Grændsen af de evige Sneemarker. 



Endnu en vigtig Omstændighed maae vi tage Hensyn 

 til ved Betragtningen af Planternes geographiske Fordeling, 

 nemlig Jordbundens saavel chemiske som physiske Be- 

 skaffenhed. Ligesom Atmosphæren virker paa Plantens 

 øvre Dele ved sin Varme, paa samme JMaade virker Jor- 

 den paa Roden og den nederste Deel af Stængelen. Jord- 

 arterne forholde sig meget forskjelligt med Hensyn til 

 Varmen, idet nogle af dem let optage, men ogsaa let 

 afgive den, medens andre kun langsomt opvarmes af Sol- 

 straalerne, men tilbageholde ogsaa den optagne Varme 

 saameget desto længere. Stiger man op ad et høit Bjerg, 

 tiltager Jordbundens Varme, sammenlignet med Luftens. 

 Paa Faulhorn i Canton Bern var saaledes Jordbundens 

 Widdeltemperatur paa en klar Sommerdag i en Dybde af 

 7 Tommer under Overfladen og i en Høide af 8,500 Fod 

 over Ilavlladen iiig Lufttemperaturens INIaximum o: Hig 

 den hoieste Tliermometerstand i Løbet af Dagen, obsér- 



