Landes Planter, som uden dens vederkvægende og for- 

 friskende Fugtighed vilde henvisne under den brændende 

 Sommersols Straaler. 



De samme Aarsager, som standse Planternes Frem- 

 trængen mod Nord, begrændse ligeledes deres Udbredelse 

 op ad de høie Bjerges Sider, nemlig Temperaturens 

 Aftagen og den taagede og skyfulde Luft. 



Bestiger en Reisende saaledes Pyrenæerne, vil han 

 paa den korte Vel op ad Bjerget gjennemvandre de samme 

 Klimater og lignende Plantebælter, som naar han fra Foden 

 af Bjerget reiste mod Nord op igjenuem Europa. Medens 

 Temperaturen omtrent aftager 1" for hver 580 Fod, vil 

 han efterhaanden gjennemvandre Oliventræernes, Maisens, 

 de iuunergronne Eges og Viinstokkens Bælter. I en Hoide 

 af 1340 Fod forsvinder Oliventræet, ved 1750 Fod Viin- 

 stokken, ved 2550 Fod Kastanien; i 4200 Fods Hoide 

 møder han de første Alpeurter, som vedblive indtil 9000 

 Fods Høide; Fyrrens Bælte ligger mellem 5200 Fod og 

 6200 Fod ; forkrobne Enebærbuske fmdes omtrent til 

 8870 Fods Høide. Uen Orden , hvori de forskjellige 

 Planter følge efter hverandre langs op ad Bjergsiderne, 

 og den Høide, hvortil de naae, er imidlertid ikke den 

 samme overalt, men modificeres ved Bjergkjædens Retning, 

 Sidernes større eller mindre Steilhed, Sidekjædernes Stil- 

 ling i Forhold til Hovedkjæden og de herskende Vinde. 

 Paa det isolerede Bjerg Ventoux i Rhonedalen lindes en- 

 kelte Plantearter ikkun paa den sydlige, andre ikkun paa 

 den nordlige Side; Bøgen og Enebærbusken stige 780 Fod 

 højere op p<aa den sydlige end paa den nordlige Bjerg- 

 side. Paa Ætna er Forskjellcn mellem Bog<Mis hoiesle 

 Voxested paa den nordlige og sydlige IJjergskraaning 

 1100 Fod. 



