mur angivet Beregningsmaade, som vi lier skulle forsøge 

 paa at fremstille. 



Bygget voxer ikkun paa de Dage, da Thermometret 

 angiver en Varme af over 4°. Vi begjnde vor Beregning 

 fra den Dag, Bygget er nedlagt i Jorden, og vedblive 

 dermed, indtil det er fuldkomment modent. Addere vi 

 Tallene, som angive Middeltemperaturen for de Dage, paa 

 hvilke Thermometret har staaet over -f- 4°, erholde vi 

 en Sum, som angiver den Varmemængde, som er 

 nødvendig, forat Bygget kan gjennemløbe alle sine Væxt- 

 perioder ligefra Spiringen indtil Frøets fuldkomne Mod- 

 ning. Man behøver naturligviis ikke at tage Hensyn til 

 de Dage, paa hvilke Thermometret staaer under + 4", 

 da Bygget ikke voxer paa saadanne. Til Byggets Modning 

 udfordres der saaledes en Varmemængde af 1200", hvor- 

 ledes Foraarets , Sommerens og Efteraarets jMiddelvarme 

 end er. 



Man vil nu kunne forstaae, hvorfor Bygget modnes 

 paa Færøerne, men ikke ved Jakutsk; det er fordi Som- 

 meren paa sidstnævnte Sted , om den end er noget 

 varmere end paa Færøerne, dog er altfor kort, til at der 

 kan udvikles en saa stor Varmemængde , som Bygget for- 

 drer for at kunne modnes. 



Hveden begynder at voxe ved 5*^ Varme; i middel- 

 varme Aar indtræder denne Temperatur i Paris den 20de 

 Marts, i Fpsala den 20de April; for at Kornet kan modnes, 

 udfordres en Varmemængde af 1600", som i Paris naaes 

 den 1ste August, i Upsala den 20de August. Maisen be- 

 gynder at voxe ved 10" Varme og fordrer for at modnes 

 en Varmemængde af 2000". En Varmemængde paa 2320", 

 beregnet fra den Dag da Thermometret viser -\- 8" i 

 Skyggen, er nødvendig for at Viinstokken kan give drikkelig 



