Alperne voxe Planler i det Vand, som flyder ned fra 

 Gletscherne, og hvis Varmegrad kun ligger lidt over Fryse- 

 punktet, omgivne af en Luft af 4° — 5° Varme, fmdes der 

 paa den anden Side mange Planter i den hede Zone, som 

 først kunne voxe, naar Luftens Varme ligger over 12°- 16°. 



Naar en Plante er begyndt at spire, hvormegen Varme 

 er der da nødvendig, for at den skal kunne udfolde sine 

 Blade og sine Blomster og til Slutningen bære moden 

 Frugt? Dette Spørgsmaal troede man tidligere at kunne 

 besvare, ved at sammenligne de forskjellige Landes Middel- 

 varme for Foraaret, Sommeren og Efteraaret. Man antog 

 saaledes, at den mexicanske Agave ikke kunde blomstre 

 i det nordlige Frankrig, fordi Sommerens Middelvarme 

 der var for ringe , og at Viinstokken af samme Aarsag 

 ikke kunde bære fuldmodne Druer i det vestlige Frankrig, 

 medens man erholder udmærkede Vine fra llhinegnene, 

 hvis Vinter er langt strengere , men hvis Sommer paa den 

 anden Side er langt varmere end Normandiets. Tilnær- 

 melsesviis kan denne Antagelse nok være sand, naar man 

 noies med at betragte Vegetationen i det Hele taget i 

 Lande med modsatte KUmater. Nedenstaaende Exempel 

 vil imidlertid vise, at den ikke kan gjælde overalt og 

 navnlig ikke, naar man ikkun betragter en enkelt Plante 

 med Hensyn til de forskjellige Temperaturforhold, hvor- 

 under den forekommer. 



Bygget modnes paa Færoerne (62° N. Br.) ved en 

 Sommermiddelvarme af -|- 10° og ved Alten i Lapland (70° 

 N. Br.) , hvor Sommerens Middeltemperatur er 4- 9°, me- 

 dens det ikke modnes ved Jakutsk i Siberien, endskjondt 

 Somniermiddelvarmen her næsten er -\- 13°. Her slaaer An- 

 tagelsen ikke til, og man har derfor, for at forklare dette 

 Phænonien, i den nyere Tid benyttet en allerede af Beau- 



