2 



Forholdet mellem vor Planets nuværende Flora og de i de 

 forskjellige Jordperioder imdergaaede , uu kun som for- 

 stenede gjenfundne Planter; endelig beskjæftiger den sig 

 ogsaa med et mere philosophisk Spørgsmaal, nemlig om 

 de enkelte Individer af en og samme Planteart nedstamme 

 fra et enkelt eller fra flere paa forskjellige Steder af Jord- 

 overfladen skabte Individer. 



Hvormange Plantearter findes der paa Jor- 

 den? Dette Spørgsmaal er naturligviis blevet meget for- 

 skjelligt besvaret efter det forskjellige Udviklingstrin, hvor- 

 paa Botaniken har staaet. Linné kjendte i Aaret 1753 

 6,000 Arter, medens vi nu omtrent kjende 120,000. — 

 Totalantallet af alle paa Jorden voxende Plantearter, som 

 ikkun kan bestemmes tilnærmelsesviis efter Antallet af de 

 kjendte Arter, angav De CandoUe i Aaret 1820 at være 

 110,000 — 120,000, medens man nu i 1857 ansætter det 

 til 400,000—500,000. 



Alle Planter kunne henregnes til to store Hoved- 

 grupper: phanerogame Planter, som have tydelige 

 Blomster og spire med Frøblade (de første fra Frøet ud- 

 skydende, i Udseende fra de andre afvigende Blade), og 

 cryptogame Planter, Acotyledoner, med skjulte 

 Blomster og spirende uden Froblade. De phanerogame 

 Planter deles atter i to store Klasser: de, som spire med 

 to Froblade, Dicotyledoner, hvortil henhore alle euro- 

 pæiske Træer og Buske og største Delen af de urteagtige 

 Planter, og Monocotyledoner, som spire med eet Frø- 

 blad, hvortil henregnes Palmer, Løgvæxter, Græs- og 

 Kornarterne, Rør og Siv o. s. v. Bregnerne, Mosarterne, 

 Lavarterne ere cryptogame Planter. Disse Klasser deles 

 igjen i Familier, disse i Slægter, som ere sammensatte 



