PlantegeographicD og de vigtigste derunder 

 henhørende Sporgsniaal. 



Efter en Artikel af Cli. Martins i „Revue des deux niondes" ved 



F. V. Gaischiot. 



Tørst efterat man i Botaniken havde lært at kjende de 

 mange forskjellige Plantearters ydre Udseende, deres Voxe- 

 steder, deres indre Bygning og Liv; i Meteorologien 

 Varmens Fordeling paa Jordoverfladen, de herskende Vindes 

 Retninger og Regnmængdens Fordeling paa de fire Aars- 

 tider i de forskjellige Lande; i Geologien og Minera- 

 logien Jordens Dannelsesmaade og de forskjelhge Jordlags 

 physiske og chemiske Sammensætning; i den physiske 

 Geographie Landets og Vandets Fordeling paa Jorden, 

 Sletternes og Bjergenes Høide, Udsti'æknlng , Længde og 

 Retning, først da kimde Plantegeographien udvikle sig 

 som Videnskab. 



Plantegeographien lærer os Planternes Fordeling 

 og geographiske Udbredelse paa Jorden ; den viser os, 

 hvorfor enkelte Planter ere kosmopolitiske, medens andre 

 ufravigelig synes indskrænkede til bestemt begrændsede 

 Voxesteder; hvilken Indflydelse Atmosphæren, Iløiden af 

 Planternes Voxesteder over Havet, dettes Na^rhed og Fjern- 

 hed, Jordbundens physiske og chemiske Beskaffenhed have 

 paa Planterne i det Hele taget; den søger at bestemme 



1 



