4a 



kaldet, fordi selv Kvindehaand vil kunne fore Roret der. 

 Stadige, milde Nordostvinde drive her den Reisende mod 

 hans Ønskers Maal mellem grønnende Enge og svøm- 

 mende Tangøer*). 



Naaer Golfstrømmen Europas Ryst og udover den 

 nogen Indflydelse paa dettes klimatiske Forhold? "Den 

 naaer de britiske Øer,« siger Humboldt, "Og sender een 

 Green til Spitsbergen, en anden ned i den biscaiske 

 Havbugt," og Maury udtrykker sig ligesaa bestemt: »1 

 den mexikanske Havbugt er dens Kilde, dens Munding 

 ligger i det arktiske Hav." Imidlertid vilde det være 

 urigtigt at sige, at den bryder sig mod Europas vestlige 

 Kyster, saaledes som man ofte betegner det. Kun 

 to Gange (Franklin i 1776 og Sabine i 1822) har man 

 iagttaget, at Vandet i den biscaiske Havbugt og ved Por- 

 tugals Kyst var 2 — 3 Grader varmere end sædvanligt, 

 hvilket man har tilskrevet en Sidegreen af denne Strøm, 

 og Irminger har iagttaget en Varmvandsstrøm, der sætter 

 op mellem Færøerne og Island med lignende liaand af 

 koldt Vand, som Maury beskriver dem fra Golfstrømmen, 

 og en anden, der gaaer Vest om Island til dettes nord- 

 vestlige Hjørne. 



Ved det Tryk, den udøver, isætter Golfstrømmen 

 Vandet i Atlanterhavet Nord for den 40 — 45de Bredegrad 

 i Bevægelse mod Nordost, den strømmer selv over sine 

 Bredder, og det saaledes overstrømmende Vand deeltager 

 i denne Bevægelse; endelig kommer den Nord for den 

 35te Bredegrad herskende Sydvestvind (den tilbageven- 



*) Hct or (Jet bckjcndte Snrizassohav, i hvis osllijje ni'd <Ji'ii store 

 T.iniibatilic, sum Cnliimbus krydsede, strækker sig frn Sjd lil 

 Nurd op fijcimcm den oslli;iste Ivnde af Golfstroiitmeii. 



