50 



scandens, Dolichos (Mucuna) urens og Guilandina Bonduc 

 eller Bondicella, skylles af Flodvandet ud i den mexikan- 

 ske Havbugt, at de ved Havstrømningen komme ud i At- 

 lanterhavet, og endelig af de stadige Vestvinde føres til 

 Hebriderne og Ørkenøerne. Det er ogsaa ham, vi skylde 

 den Efterretning, at levende Skildpadder fra Amerika un- 

 dertiden naae de samme Øer, og det siden saa ofte an- 

 førte Factum, at nemlig Stormasten af det engelske Linie- 

 skib Tillbury, der under Syvaarskrigen kom i Brand paa 

 Kysten af Hayti, blev gjenfunden paa Skotlands Vestkyst. 

 Lignende Frugter fandtes i stor Mængde paa Norges 

 Vestkyst Nord for Bergen og blive af Beboerne benæv- 

 nede Løsningsstene , Ovnestene og Buestene ; men alle- 

 rede Ole Worm erklærer dem i sine Breve (Epistolæ 1.) 

 for indiske Bønner; E. Pontoppidan kalder dem i sin 

 "Første Forsøg paa Norges naturUge Historie 1752<i Sø- 

 bønner, og Gunnerus udtaler i en grundig Afhandling i 

 »Det Tlirondhjemske Selskabs Skrifter, 1765. Bd. 3,« at de 

 ere udenlandske Frugter, der af Havet skylles op paa 

 Kysten. Blandt saadanne anføres af Gunnerus, Tønning 

 (Amoenitates academ. VIL) og Strøm (Beskrivelse over 

 Fogderiet Søndmørl, foruden Mimosefrø, Kokosnødder, 

 Kaiebasser og Frugter af Anacardia occid. og Rorkassien. 

 1 Aarene 1835 og 36 fandt den franske Naturforsker 

 Robert Mimosefre ved Magero, ja endogsaa ved Bredden 

 af det hvide Hav; men den interessanteste Meddelelse om 

 et Drivprodiikt ved den norske Kyst skyldes Lieutn.-Col. 

 Sabine af den engelske Marine. Da han var i Hammer- 

 fest i Aaret 1823, fiskede man i det filgrænd.sende Hav 

 flere velmærkede Tønder med Palmeolie, der hidrørte fra 

 et Handelsskib, der Aaret forud var strandet ved Gap 

 Lopez paa Vestafrikas Kyst, netop medens Sabine, mærk- 



