52 



Hvorledes opstaaer denne mægtige Havstmm med 

 dens rivende Hastighed, dens flere hundrede Miles Længde, 

 dens skarpt begrændsede Rande? Er det Missisippifloden, 

 hvis Flodgebeet i Fladeindhold kun overgaaes af Ama- 

 zonflodens, der fra den indelukkede mexikanske Havbugt 

 bryder gjennem det snevre Floridastræde for at naae 

 Oceanet? En saa stor Flod kan ikke være uden Ind- 

 flydelse paa Strømmen, men er det den, der skaber den, 

 maa den mexikanske Havbugt være en Ferskvandssø, og 

 Golfstrømmen føre Vand af yderst ringe Saltmængde. 

 Ingen af Delene er imidlertid Tilfældet. Først Franklin 

 opstillede en Forklaring, der vandt almindelig Anerkjen- 

 delse. "Golfstrømmen," sagde han, »er Afløbet af de 

 Vandmasser, som Nordost- og Sydostpassaten i Forening 

 presse ind i den mexikanske Havbugt gjennem det ca- 

 raibiske Hav.« 



Maury benegter Rigtigheden af denne Forklaring. 

 Passaterne ere vel stadige Vinde, men tillige milde Vinde; 

 de kruse Havets Overflade , men rulle det ikke frem i 

 tunge Rølger, de frembringe vel en Overfladestrømning, 

 men ingen Dybvandsstrøm, de kunne vel hæve Vandet 

 ved de Kyster, de mode, nogle faa Fod over den nor- 

 male Høide, men ikke stemme det op vel 100 Fod høit, 

 saaledes som Tilfældet maatte være, hvis det udlobende 

 Vand skulde naae Azorerne og undertiden endog Euro- 

 pas Kyst, før det kom i Ligevægt. Og denne Strøm skal 

 endda bryde den sNIodstand, sem et heelt Verdenshav, et 

 dødt Hav, gjor imod dens Fremskridt, en Modstand, der 

 maa være uhyre, thi Golfstrømmen finder ikke sin Seng 

 beredt, saaledes som Fastlandels Floder, der følge Baner, 

 som have været udgravede i Aarhundreder, men maa 

 hvert Øieblik tilkæmpe sig sin Plads mellem modstridende 



