55 



vil det tungere Vand strømme mod Æqvator og fortrænge 

 den lettere Olie, og denne vil glide over Havets Over- 

 flade mod Polerne og indtage det bortstrømmede Vands 

 Plads. Der opstaae altsaa undersøiske Strømninger fra 

 Polerne til Æqvator og oversøiske fra denne mod hine, 

 og de ville vedblive, indtil der er bragt Ligevægt tilveie 

 eller nye Forstyrrelser indtræde. Og omvendt, hvis det 

 hele Polarhav blev forandret til en lettere Vædske; thi 

 da vilde der indtræffe Strømninger i Dybet mod Polerne 

 og Overfladestrømninger mod Æqvator. 



Begynder nu Jorden at dreie sig om sin Axe, skeer 

 der en Forandring i disse Strømmes Retning. Ethvert 

 Punkt i det Hav, vi have tænkt os bedække hele Jordens 

 Overflade, faaer ved denne Omdreining en Bevægelse 

 mod Øst, en Oradreiningshastighed, der er desto større, 

 jo nærmere ved Æqvator Punktet ligger. Ved Polerne er 

 den liig O, under den 60de Bredegrad er den 2700 Mile, 

 under Æqvator 5400 Mile i 24 Timer. De Havstrømme, 

 der glide fra Æqvator mod Polerne, komme altsaa til 

 Dele af Verdenshavet, der have en mindre Omdreinings- 

 hastighed, de ile derfor forud for dem mod Øst, og af 

 denne østlige Retning i Forening med den oprindelige 

 nordlige eller sydlige opstaaer nu en Nordost- og Syd- 

 ost-Retning. Omvendt forholder det sig med de Strømme, 

 der gaae fra Polerne mod Æquator; paa Grund af deres 

 mindre Omdreiningshastighed blive de mere og mere til- 

 bage, jo mere de nærme sig Æqvator, og antage altsaa 

 en syd- eller nordvestlig Retning. Om vi nu ogsaa tænke 

 os Fastlande, som vore nuværende, hæve sig op over 

 Havet , og Telegraphplateauer , Banker og Rev afbryde 

 Havbundens Eensformighed, ville disse Hovedretninger 

 dog bibeholdes, trods alle Modilicationer og Standsninger, 



