101 



difasciatus, hvormed den synes utaalmodig at kalde paa 

 den opgaaende Sol. 



I disse Floder leve flere Fisk og Krebsdyr. En stor 

 Mulle (Mugil irretitus) fanges undertiden af Negrene med 

 Hænderne ved at stikke Armene ned i de mørke Huller, 

 som Floden skjærer ind under Bredden, og dens Kjød 

 ansees for meget velsmagende. En smuk lille Fisk (Poe- 

 cilia meiapleura), som Negrene paa Grund af dens stik- 

 kende GatQnne kalde »Tickiticki« , sees i smaa Flokke i 

 Nærheden af Bredden imellem Sivarter og glimrer i Sol- 

 lyset med en rig Vexel af Farver. En meget stor Reie 

 (Palæmon jamaicensis), hvis Krop har en Længde af 7 

 Tommer foruden Klosaxene, hvoraf den ene undertiden 

 har en uhyre Størrelse, og en mindre Art (P. Procles) 

 sees ofte i pilsnar Fart skyde fra een Steen til en anden 

 for at søge Skjul. De cre en yndet Spise og fanges i 

 Mængde af Negrene, som bringe dem til Salg paa Torvet 

 i Byerne. 



Den største Deel af dette Gebet er, som alt forhen 

 bemærket, indtaget til Dyrkning, og Sukkerplantagerne 

 med deres Vaaningshuse , med Dampmøllen — som nu 

 næsten overalt er traadt istedetfor Vindmøllen — med den 

 høie, fremragende Skorsteen, som udsender tætte Røg- 

 masser, med Haver, Marker ra. m. afgive her et væsent- 

 ligt Træk i Landskabets Charakteer. Luidas Vale (13) og 

 især St. Thomas in-the-Vale*) (12) og den Dal, som stræk- 

 ker sig fra Bath til Mundingen af Plantain Garden Kiver, 

 henhøre til de rigeste Sukkerdistricter. Den tropiske 



*) Klimaet er her mindre sundt, da der hver Morpen danner sig en 

 kold Taage, oji da de omgivende Ujerge udelukke den velgjorcnde 

 Sobrise. Negrene skulle desuden her, mere end andre Steder, 

 være forraldne til den fordærvelige Skik al spise Kalk. 



