112 



Blomstens end for Frugtens Skyld, og Eieren lader af Blom- 

 sterne kun nogle faa blive til Frugter, der ere bestemte 

 for ham og hans Familie. Selv i Nizza*), hvor Træet 

 mere dyrkes for Frugtens Skyld, tager man sædvanlig 

 først en Blomsterhøst, da Træet ellers vilde blive altfor 

 overlæsset med Frugter. Der er vel Intet, der er saaledes 

 ■egnet til at give os et varigt Indtryk af Plantelivet i Syden, 

 som Appelsintræerne, naar disse staae ved Vintertid be- 

 hængte med Frugter; Stammen er rank, Grenene ere 

 korte. Kronen tæt, smukt afrundet og dækket af de stedse- 

 grønne blanke Blade; paa denne mørkegrønne Grund hæve 

 sig de gyldne kuglerunde Frugter. Træet fremtræder saa- 

 ledes som en regelmæssig Skjonhed og overtræffer i denne 

 Henseende maaskee ethvert andet Træ, som er vildtvoxende 

 eller dyrkes i Europa. \ Blomstringstiden frembyder det 

 en anden Art Skjonhed; vi finde da det grønne Lov dæk- 

 ket af et Tæppe af de yndigste Blomster, hvorfra der 

 udstrommer en behagelig Duft. Blomstringen indtræffer i 

 iNlai Maaned og ofte igjen i September. Blomsterne af- 

 plukkes ikke, men Træet rystes, hvorved de falde til Jor- 

 den; det er en Selvfølge, at man ikke maa ryste Blom- 

 ster efter Regn. Af Appelsinblomsterne laves ved De- 

 stillation med Vand Ner ol i-Olien, der har en uhyre An- 

 vendelse, idet den er den vigtigste Bestanddeel af Eau de 

 Cologne. — Ved at blande Appelsinblomsterne med fede 

 Olier faaer man Pomaden, og ved at udtrække denne med 

 Viinaand faaes en Extract, der har aldeles samme Lugt 

 som Appelsinblomsten. 



') Ni/za fellcr rcuore Nice) rcpnes licr til Prnvoncp, hvortil den. 

 naar HciKyn lai:es Ul Natuicn, S|)n)'.;pl, Synipailiiiriie. ogsaa maa 

 hc-nresines; det var forst \cd Midten af del 14de Aarliundrede 

 ul den i polilisk Henseende blev forenet med Savoien. 



