134 



blommen , af hvilken den optages , og hvori den for- 

 svinder. Men Sæddyrets Fremtrængen til Blommen maa 

 nødvendigviis medtage nogen Tid ; det maatte derfor synes 

 muligt ved Hjælp af Mikroskopet at opdage det paa sin 

 Vandring mellem Mikropylen og Æggeblommen eller end- 

 ogsaa i denne sidste. 



Dette gjorde Siebold til sin Opgave, idet han ind- 

 saae, at det kun kunde lykkes, naar Ægget blev under- 

 søgt kortTid efter, at Dronningen havde lagt det. Der- 

 som Undersøgelsen nu viiste, at de Æg, som vare lagte 

 for at frembringe Hunbier eller Arbeidsbier, indeholdt Sæd- 

 dyr, men at derimod de, som skulde frembringe Droner, 

 manglede dem, saa vilde det ovenomtalte, ved Hjælp af 

 Bastardbier førte Beviis, paa en overmaade interessant og 

 smuk Maade blive end yderligere styrket. 



Det tør vel forudsættes som bekjendt, at Dronningen 

 lægger de Æg, af hvilke Dronninger og Arbeidsbier skulle 

 fremkomme , i Voxceller , som i Størrelse ere meget for- 

 skjællige fra dem, hvori Æggene til Droner lægges. End- 

 skjøndt der paa selve Æggene aldeles ingen Forskjæl er at 

 see, kunne dog herved de Æg, af hvilke Hunkjønnet skal 

 udvikles, let adskilles fra dem, som skulle frembringe Droner. 

 Som ovenfor antydet, er nemlig enhver Arbeidsbi en 

 ufuldkommen Dronning (altsaa en Hunbil, som ved den 

 indskrænkede Plads i den mindre Celle, som den fik 

 til Vugge, og tillige ved den forskjællige og mindre 

 rigelige Fode, som blev den tildeelt, er bleven forhindret 

 i at udvikle sig til en fuldkommen Dronning. Altsaa kan 

 ingen Forskjæl finde Sted mellem de Æg, som skulle blive 

 til Arbeidsbier, og dem som skulle frembringe Dronninger, 

 h\ilket her o.Lrsaa er ligegyldigt. 



