135 



Professor Siebold henvendte sig til en af de berømteste 

 Biavlere som findes, og som altid vil nævnes som staaende 

 ved Siden afDzierzon, nemlig Friherre August v. Berlepsch, 

 paa Seebach ved Gotha, for ved hans Hjælp at forsynes 

 med de fornødne Materialier*). Med største Beredvillighed 

 stillede Berlepsch hele sin Bistand "til Siebolds Disposition 

 og var desmere spændt paa Udfaldet af hans Under- 

 søgelser, som Professor Leuckart tidligere ganske uden 

 Resultat havde anstillet lignende hos ham. Hertil var 

 Grunden rimeligviis, at Leuckart ikke anvendte den meget 

 omhyggelige Forberedelse og behændige Maade at præ- 

 parere Æggene paa som Siebold. Resultatet af dennes 

 Undersøgelser gjengives her med hans egne Ord:**) 



»Naar jeg sammenfatter de omtalte Undersøgelser 

 under Eet, da frembyde de paa Grund af deres Vanske- 

 lighed i det Hele taget et meget gunstigt Resultat; thi 



") Forf. besogte v. Berlepsch i Sommeren 185G og skal visselig 

 aldrig glemme de inlerressante Dage, som tilbragtes i denne Fa- 

 milies gjæstfrie Huus. v. Berlepsch's Bistand besiod af 100 Sta- 

 der, naiurligviis alle efter Dzierzons Metliode, men udstyrede med 

 en Pragt, som gjorde delte Syn lioist indlagende. Bistaderne vare 

 samlede i Kasser, som lignede smaac Pavillons og vare fordeelte 

 i Haven, saa at det Hele liavde et Udseende som en liden By for 

 et Dværgfolk — hvilket det da i Virkeligheden ogsaa var. Fra C 

 til 28 Kolonier boede i hver Kasse. 



Vel er Dzierzon Opfinderen af den nye Methodc, men TUt- 

 lepscli har betydeligt forbedret den. Begge erc Mestere i Biernes 

 Behandling, skarpsindige lagllagerc og ntrættcligc i at anstille 

 praktiske Forsog. Kndskjondl de ere Bivalor og modsalle Anskuelser 

 ofte ikke kunne undgaaes, staae de dog i det venskabeligste For- 

 hold til hinanden. Hvad der meget forhoier Interessen ved at 

 gjorc sig bekjendi med disse Mænds Hia>l er, at U/ivr/.nu tager 

 særdeles Hensyn til Okonomi ved sin DriM, hvorimod Berlepsch 

 \iser, hvor overordctulig smukt Alt kan indretles af den, som ikke 

 behover ni tage strenge Hensyn til Okonomicn. 



•) Siebolds Parthenogenesis Pag. 117 o. s. v. 



