150 



Da, som heraf sees, Indtægten af Biavlen paa Grund 

 af Aargangenes store Forskjællighed varierer meget stærkt, 

 bliver det nødvendigt at uddrage et Mellemtal for at faae 

 det aarlige Gjennemsnits- Overskud. Dette vil stille sig 

 saaledes : 

 Vox: 92,075^ ^ 4^ pr. ^*) .. 61,383 Rd. 2 ^ - /3 



Honning: 71,543 M h i%8li 17,885 » 4 " 8 » 



Mjød: 71,657 Pott. al I- 4/3 pr. Pot. 14,928 « 3 » 4 -. 

 Altsaa er det Beløb , hvormed den 

 aarlige Udførsel overstiger Ind- 

 førselen, anslaaet i Penge: 94,197Rd. 3|.12/3 



For nogenlunde at kunne beregne hele Produc- 

 tionen maa der imidlertid tages særdeles Hensyn til For- 

 bruget i Landet selv, som er meget stort. Det er saa- 

 ledes meget almindeligt, at Bønderne spise Honning 

 paa Brødet i Stedet for Smør eller bruge det i Huus- 

 holdningen i Stedet for Sukker, — at de smelte Voxet 

 sammen med Talg til Lys, hvorved disse blive meget 

 »droiere«, samt især i Jyllands Hedeegne, at veifarende 

 Bønder i Kroen forlange et Glas Mjød, som derfor con- 

 sumeres i store Qvantiteter. Jeg maa her bemærke, at i 

 Jylland er i Almindelighed Maaden, hvorpaa man høster 

 Honningen, saa slet, at den neppe kan benyttes til andet 

 end maadelig Mjød, som ikke er tjenUg til Udførsel. 

 Honningpriserne ere derfor ogsaa meget for lave imod hvad 

 de burde være. Naar Bierne ere vel svovlede, pleier Bonden 

 nemlig at kaste dem tilligemed Kubens hele Indhold, — 

 Honning, Bilarver, Vox og Smuds, i en Kjeddel, mase denne 

 Uhumskhed godt sammen, koge Massen dygtigt og der- 



*) Disse Priser ere saile saaledes, som Middelpriscn skjonncs at være; 

 imidlertid or Honniogprisen i de sidste 2 Aar 3 å 4 ^' pr. '3', 

 allsaa dobbeli saa hei, som her er beregnet. 



