156 



fra Skagen til Caiais, og der gives paa den hele østlige 

 Kyst af England ingen Havn med saa god en Indseiling som 

 Listerdyb og Heveren. Grunden til, at disse Rigdomskilder 

 ere saa lidet benyttede, ligger i Ubekjendtskabet til dem, 

 tildeels foranlediget ved Regeringens Princip al overlade 

 Bønderne Arbeiderne og Mænd uden særegen natur- 

 videnskabelig eller praktisk Uddannelse Kontrollen med 

 alle disse Arbeider. Derfor veed man sjeldent, hvad 

 man arbeider med, og man kjender ikke Grundene til de 

 almindeligste Phænomener her paa Kysten, der ofte ere 

 saa særegne, at man betvivler deres Rigtighed, indtil man 

 selv har forvisset sig derom. 



Ved en Betragtning af denne Kyst maa man vel 

 skjelne imellem Slikkysten, der ligger nærmest Land, 

 og Sandkysten, der ligger længere ude og for en Deel 

 kun er Kyst ved Ebbetid ; de ere saa forskjellige , at jeg 

 maa omtale hver af disse Dannelser for sig. 



L Slikstranden. 



Det har hidindtil været antaget, at Shkdannelsen her paa 

 Kysten beroede paa en simpel S le mn in g, d. v. s. at Floderne 

 og Havbunden afgave det Stof, som, hvor Vandet blev 

 roligt, afsatte sig i Vadder; naar disse Slikvadder, som de 

 her kaldes, naaede dagUg Flodhoide, begyndte der at voxe 

 Qveller (Salicornia herbacea) paa dem, imellem Qvelleren 

 afsatte Leret sig atter lettere, og naar det havde naaef 

 en tilstrækkeUg Høide, voxede der Græs paa det; der var 

 da et Forland, som var umodent" til at blive inddigel. 

 Denne Theori har jeg fundet urigtig. Ved en Slenuiing 

 afsætter Bundfaldet sig jo i Regelen i horizontale Lag eller 

 rettere med horizontal Overflade, og de tlneste Partikler 

 maae i Regelen, hvor der ikke er Tale om en stillestaaende 



