169 



Skibsbro; paa Steder, som paa ældre Kort ere bemærkede 

 »tørt ved I Flod«, findes mx 6 å 8 Favne Vand. 



3) S mal dyb er i stadig Flylning sydost efter, men 

 beholder endnu Strømmen, og 



4) Lis ter dyb har heelt mistet sit gamle nordlige Løb. 



5) Graadyb er i de sidste 10 Aar rykket 1000 Alen 

 længere mod Sydost, men Strømmen har nu forladt dette 

 Løb og gaaer lige i Vest ud gjennem det tidligere Fisker- 

 dyb, der nu er lige saa dybt og bredere end Graadyb. — 

 Navnlig for He ver en s Vedkommende har jeg selv oftere 

 havt Leilighed til at tage disse Forandringer i Øiesyn; de 

 foregaae saa hurtigt, skjøndt gradeviis, at Sandbevægelsen 

 ved den daglige Strøm maa ansees for meget betydelig. 



Smaldyb, men især Fartrapdyb og Rytterdybet ere 

 forsaavidt forskjellige fra de øvrige nævnte Dyb, at de ydre 

 Grunde komme saa høit op, at de i Regelen ligge torre 

 selv med et Par Fod over daglig Flod. Sandet, der fra 

 disse Grunde falder ned i Løbet, føres for en Deel strax 

 ud igjen med Ebbestrømmen, og Lobene ere allerede 

 knebne saa langt ind imod Land, at de ikke kunne komme 

 meget nærmere, hvorimod Ydergrunden er bleven saa hoi, 

 at Gjennembrudet ikke kan komme igang. Disse Grunde 

 yde allerede nu en betydelig Reskytttelse baade for Kysten 

 og for Løbene , der under almindelige Omstændigheder 

 alle ere JN'odhavne. 



I Sommeren 1S52 byggede jeg et Sømærke paa See- 

 sand, der danner en saadan Ydergrund for Smaldybet; 

 men da Søen i Stormfloder kan skylle temmelig høit over 

 Grunden, aftalte jeg med Premierlieutenant Hammer at 

 prøve paa at forandre det flade Sand til en Dyne*), der 



*) en „Dyne" or rund, livorimod „Klilton" er bral afskaaret mor] 

 Havet. 



