278 



Fødemidlerne maae ogsaa nydes under en bestemt 

 Form, som Legemet kan være tjent med uden at lide 

 Skade; de maae være tildannede iforveien paa en pas- 

 sende Maade. Vel trænger Legemet f. Ex. for at ved- 

 ligeholdes baade til Kulstof, Qvælstof og Brint, men den 

 iMaade, hvorpaa disse Stoffer ere ordnede i deres For- 

 bindelse med hinanden, er ikke ligegyldig; thi bibringe 

 vi Organismen kun nogle faae Draaber af en vis Kul-Qvæl- 

 stof-Brinte Forbindelse t. Ex. Blaasyre, saa vide vi Alle, 

 hvad der vil hændes: Blaasyren virker dræbende, og dog 

 indeholde et Par Draaber af den langt fra saameget af 

 de 3 nævnte Elementer som en Mundfuld Brød. 



Ville vi søge en Typus for et Fødemiddel, som 

 indeholder de Stoffer , der ere nødvendige til Livets 

 Underhold, saa kunne vi tye til Mælken, hvor vi finde 

 Sukker, Fedt, Æggehvide under Form af Ostestof, ad- 

 skillige Salte og Vand; naar vi kunne erholde alle disse 

 Stoffer, saa have vi nok, og da alt dette indeholdes 

 i Mælken, kunne vi ansee den for en Normalføde. Ville 

 vi nu vide, om Thee, Kaffe og Chocolade ere Føde- 

 midler, saa have vi at undersøge, om der i dem findes 

 Stoffer, som ogsaa indeholdes i Mælken eller idetmindste 

 kunne erstatte dem. Vi pleie at inddele Næringsstofferne 

 i Almindelighed i dem, der indeholde Qvælstof d. e. de 

 qvælstofholdige, og dem, der ikke ere i Besiddelse af 

 dette Grundstof, de qvælstof frie. Jo mere qvælstof- 

 holdige Legemerne ere, desto mere nærende ansees de 

 for at væ.re, dog er dette saaledes at forstaae, at de ikke 

 alene ere istand til at vedligeholde Legemet, men maae 

 blandes med de andre, de qvælstoffrie, i passende Forhold. 



For altsaa at bedømme vore 3 Artiklers Værdi, er 

 det nødvendigt at undersøge dem chemisk og at betragte 

 de Forsøg, som man i physiologisk Henseende har fore- 



