283 



tabilske Dele; i Kjødet og Blodet kjende vi det under 

 Navn af Fibrin eller Trævlestof, i Æggene kaldes det 

 Æggehvidestof, i Ost findes det som Ostestof eller Ca- 

 sein og i Planterne i Almindelighed som Planteæggehvide 

 (Glutin). Alle disse Stoffer ere, skjøndt forskjellige i deres 

 Saraniensætningsforhold , dog af en analog Beskaffenhed 

 og have omtrent samme Indflydelse paa Organismen. 



Foruden de nævnte Stoffer ere vi, for at give en 

 nogenlunde klar Forestilling om vore Midlers Riigholdig- 

 hed, nødsagede til endnu at berøre nogle andre faa Le- 

 gemer, som deels ikke findes i dem alle tre, deels ere 

 af mere underordnet Betydning. I Kaffebønnerne og Thee- 

 bladene, saavel de friske som de præparerede, inde- 

 holdes en eiendommelig sammensnerpende Syre , der 

 gaaer under Navn af Garvestof eller Garvesyre (Tan- 

 nin) ; den, der findes i Kaffen, kaldes specielt for Kaffe- 

 syre og er tillige noget aromatisk. Theens Garvesyre 

 adskiller sig fra Kaffesyren derved, at en Tilsætning af 

 opløst Jernvitriol danner med hiin en sort Vædske d.v. s. 

 Blæk, medens den med denne danner en Opløsning af 

 en grøn Farve. Disse Stoffer udtrækkes ved Paagydning 

 af kogende Vand, men allerlettest og i størst Mængde 

 ved Kogning; dog er denne Omstændighed just ikke til 

 Fordeel for Snaagen, thi Thee, der har staaet og hvad 

 raan kalder "trukket«' længe over Gløder, modtager af 

 Garvesyren en bitter, sammensnærpende Smag, Theen 

 mere end Kaffe, thi hiin indeholder omtrent 3 Gange saa 

 meget deraf som denne. 



Omtrent Halvdelen af Cacaobønnerne udgjøres af en 

 fed Olie, men den findes kun i ringe Mængde i de to 

 andre Stoffer, ja i Theen mærker man den neppe; den, der 

 findes i Kafien, bliver efter Nogle ved Ilistningen tildeels for- 



