301 



troe, en ganske enkelt Vædske, men den bestaaer af 

 mange forskjellige Dele. Dens Hovedbestanddeel er Vand, 

 som har opløst 3 forskjellige Slags Stoffer, nemlig et qvæl- 

 stofholdigt, det saakaldte Casein, et qvælstoffrit , Mælke- 

 sukkeret, og nogle uorganiske Salte, navnlig Kalkforbindelser. 

 Men desforuden findes der svømmende i denne Vædske 

 uden at være opløst deri et andet qvælstoffrit Legeme, 

 nemlig en Fedtart, som under Mikroscopet viser sig som 

 utallige smaa Celler, og som Enhver kjender som Fløden. 

 Da Cellerne nemlig ere lettere end den øvrige Vædske, 

 skille de sig ved Henstand derfra og samle sig som et 

 sammenhængende Lag ovenpaa den, ligesom Olie ovenpaa 

 Vand. Vi finde altsaa heri begge Klasser af Stoffer; 

 Mælken kan altsaa afgive saavel Bestanddele, som kunne 

 blive til Legemsdele, som Stoffer, der kunne underholde 

 Aandedrættet, og endelig de uorganiske Dele, som ere 

 nødvendige til visse Organers, navnlig Beendelenes, Er- 

 næring. I det indbyrdes Forhold mellem disse StofTer 

 finder der nu i de forskjellige Dyrs Mælk nogen For- 

 skjellighed Sted, ligesom ogsaa de af det diegivende Dyr 

 eller Menneske nydte Fødemidler have Indllydelse derpaa, 

 saaledes som det f. Ex. er almindelig bekjendt, at Moder- 

 mælken efter Nydelsen af meget 01 bliver federe, ved 

 megen Kj«dspisc derimod mere nærende ; men i alle 

 Dyreklasser er Sammensætningen af denne Vædske dog i 

 Hovedsagen een og den samme, og det er derlbr, at et 

 Barn, naar dets Moder er dod eller har for lidt iMu^lk, 

 ypperlig kan trives ved Dyremælk, navnlig Æsels- og Ko-' 

 mælk, (som i Begyndelsen dog maa fortyndes noget med 

 Vand), medens derimod ikke nogetsomhelst andet Nu'rings- 

 middcl ene for sipr er istand til at erstatte iMu-lkcn. 



