321 



gaaer udenom Vinkelspidsen C; og lad os endelig tænke 

 os disse Traade forfærdigede af et Stof, som under visse 

 Omstændigheder trækker sig sammen , under andre slap- 

 pes og giver efter, — saa vil jo, naar « trækker sig 

 sammen, de to Vinkelbeen nærme sig til hinanden med 

 deres frie Ender A og B, hvorimod naar j3 forkortes, 

 og a giver efter, disse samme Punkter ville trækkes ud 

 fra hinanden. Det er netop dette vi gjøre, naar vi f. Ex. 

 bøie eller strække vor Arm; C er da Albuen, CA Over- 

 armen, CB Underarmen, « Armens indvendige Muskler 

 eller dens Bøiemuskler, /? de udvendige eller Strække- 

 musklerne. Og efter selvsamme Princip foregaaer enhver 

 Bevægelse i det dyriske Legeme. 



Fia. 2. 



C 

 Skelettet i Armen med lo <il dons vigtigste Bøie- og Strække- 

 muskler; a er Armens f^aakaldte Ivehovede Muskel (biceps 

 brachii), der udspringer paa Skulderbladet og gaaer til Spole- 

 benet, og ^ den Irohovede Muskel (triueps brachii), der 

 deels udspringer fra Skulderbladet, deels fra Overarmen, og 

 hæfter sig med sin anrleti Kiido paa Albuen. 



Det Iredie, som betinger Bevægelsens Indtræden, 

 er Nerverne; det er nemlig dem, som meddele Musk- 

 lerne Tilskyndelsen til at forkorte sig. Denne Tilskyn- 

 delse udgaaer sædvanligvis fra Hjernen som Viiliens Sæde, 

 men kan ogsaa tilveiebringes kunstig, f. Ex. ved en 

 elektrisk Strøm eller ved fu anden .stærk Pirring af 

 Nerverne. 



