322 



Da nu Evne til at udføre vilkaarlige Bevægelser ikke 

 alene er Dyrenes vigtigste Særkjende lige overfor Plan- 

 terne, men er noget, uden hvilket Dyret ikke kan tæn- 

 kes, er det en Selvfølge, at hine 3 Betingelser for Be- 

 vægelsen: Skelet, Muskler og Nerver ikke savnes hos 

 noget Dyr*), saa lidt som de findes hos nogen Plante. 

 De vare, saa at sige, det Bygningsmateriale, der var 

 anvist Naturen til Benyttelse, da den skulde construere 

 sine mangfoldige Dyreformer; de komme igjen hos den 

 geleeagtige Meduse, der villieløst lader sig bortføre af 

 Strømmen — Skelettet repræsenteres her rigtignok kun 

 af den ikke meget faste Hud — hos Koraldyret, der vel 

 har mistet Evnen til at flytte sig, men ikke Brugen af 

 sine Fangarme, hos Hvalen, der kan gjennenskjære Ha- 

 vets Bølger med en Fart af næsten 500 Favne i Minutet, 

 og hos Luftens lette bevingede Beboer. 



Der viser sig imidlertid strax ved Betragtningen af 

 Dyreformerne en i Øine faldende Forskjel i, hvad vi kunde 

 kalde deres Bygningsstil eller den til Grund for deres 

 Sammensætning liggende Plan. Uagtet Musklerne altid 

 maae befæstes saaledes paa Skelettet, at deres ene Ende 

 sidder fast paa den ene af de to ved Led forbundne 

 Skeletdele, den anden paa den anden af disse, er dog 

 en forskjellig Anordning af de samvirkende bløde og 

 faste Dele mulig. Enten kan Skelettet anbringes ind- 

 vendig, og Musklerne befæstes udenpaa det, saaledes 

 som det f. Ex. er Tilfældet i vort eget Legeme (sammen- 



') Vi tage her ikke Hensyn (il visse lavere D) reformer, hvor Nerve- 

 syslcmel endnu ikke er paavist, hvor æpte Muskler erstattes af 

 et rontractilt Væv, og In or linden, skjondt den ikke er 

 meget fastere end Legemels ovriae Væv, maa erstalle et egen- 

 ligt Skelet som Siollcpunkl for Musklerne. 



