342 



turligvis ogsaa lil hinanden, men sees ikke tydelig i den 

 Stilling, hvori Dyret her er fremstillet. 



Der er dog endnu et Punkt i Forholdet mellem For- 

 og Baglemmerne, for hvilket vi ikke tilfulde have gjort 

 os Regnskab. De svare til hinanden. Stykke for Stykke, 

 derom ere vi enige, men er dette paa samme Maade som 

 f. Ex. hoire og venstre Arm eller som de 2 Halvdele af 

 en Port svare til hinanden, eller ere de Gjentagelser af 

 hinanden paa samme Maade som f. Ex. begge Masterne 

 paa et Skib? Med andre Ord: ere For- og Baglemmerne 

 anbragte symmetrisk paa begge Sider af et Punkt midt 

 imellem dem — eller ere de stillede parallelt efter 

 hinanden? Besvarelsen af dette Sporgsmaal er ikke uvig- 

 tigt paa Grund af den Opfattelse af hele Beenbygningen, 

 som consekvent vil følge dermed. For at oplyse dette 

 Punkt, kunne vi tage Fig. 11, der forestiller et Forbeen 

 og et Bagbeen af en Hest, for os igjen. I de Afsnit 

 af Lemmerne, som kun dannes af en enkelt Knogle, er 

 Homologien simpel nok, men i de Partier af Skelettet, 

 hvor der er to parallele Knogler, f. Ex. i Bækkenpartiet og 

 Skulderbæltet, i Underarften og Underbenet, har man Valget 

 imellem at antage, at Skambenet (k) svarer til Noglebenet, 

 Sædebenet il) til Kragebenet (cl, Skinnebenetio) til Spolebenet 

 (f|, Lægbenet (n) til Albubenet (ei, saa at alle Dele, der 

 vende fortil i Forlemmerne, ogsaa vende fortil 

 i Bagleramerne, eller at antage, at Nøglebenbt svarer 

 til Sædebenet, Kragebenet til Skambenet o. s. v. o. s. v., 

 saa at de Dele , der vende fortil i Baglemmerne , vende 

 bagtil i Forlemmerne og omvendt. Mod den første An- 

 skuelse taler jo vistnok den Omstændighed, at Laaret er 

 rettet ligesaa meget fortil, som Overarmen er rettet bag- 



