352 



denne Mangel paa Lagdeling os saaledes vigtige Oplys- 

 ninger om de Forhold, under hvilke Steenarterne maae 

 tænkes dannede. 



Men disse Sand- og Leermasser, der bundfældedes i 

 Forverdenens Have, ligge ikke uforandrede som dengang, 

 de bleve sammenskyllede. Den indre Jordvarme, Trykket 

 af de Steenarter, der i senere Jordperioder bleve dyngede 

 over dem, Vandet, der siver ned til ukjendte Dybder og 

 atter bringer op talrige Stoffer, og endelig chemiske Virk- 

 ninger i Masserne selv, som ubetydelige og umærkelige i 

 Døgn eller Aar, vinde Betydning gjennem Tidsrum, der 

 maa maales i Jordperioder, alle disse Virkninger tilsam- 

 men have omskabt Masserne og forvandlet det løse Sand 

 til haarde Sandsteen og de lagdeelte Leermasser til faste 

 Leerskifre. Derfor studser Geognosten ogsaa, naar han i 

 Overgangsformationen, i Jordlivets første Dage, finder 

 Sandet saa løst og flint som ved vore nuværende Kyster 

 og Leret saa uforandret og formeligt som i vore stille 

 bugter. Saaledes benytte Beboerne omkring St. Petersborg 

 det blaa plastiske Leer, som danner Underlaget for Over- 

 gangsformationen sammesteds , til Fabrikation af Muursteen 

 og Leervare, hvortil vi anvende de nyeste Leerarter, og 

 Sandet der er løst og flyvende som ved Vesterhavets Kyst. 



Til disse tvende Steenarter kommer imidlertid en tre- 

 die. Kalkstenen, der især skylder Dyrenes Virksomhed sin 

 Tilblivelse. Den i Havet opløste svovlsure Kalk eller Gips 

 forstaae disse nemlig at omdanne til kulsuiir Kalk i deres 

 Skaller og Huse, der ved Dyrenes Død samles paa Hav- 

 bunden i mægtige Lag og bindes sammen til forstenings- 

 forende Kalkstene, der ofte farves graalige af Levninger 

 af Dyrenes Kroppe, ofte ogsaa rødlige af Jern, men under- 

 tiden prange med brogede og smukke Farver, der gjere 

 dem yndede i Bygningskonsten. * 



