373 



eiendommelige for Hedeegnene. Endnu ere vi ikke komne 

 til at indsee, hvad der berettiger Hollænderne til at kalde 

 Kjærmoserne de lave JMoser i Modsætning til Haimoserne. 

 Denne Benævnelse sigter til den Stilling, Tørvemosen indtager 

 til Vandfladen. Naar man graver en Kanal gjennem Hoimo- 

 sen i Holland , er Vandhoiden , ved middel Sommer-Vand- 

 stand, under Tørven eller næsten under Tørven, hvorimod 

 i en Kjærmose Vandhøiden i Kanalen skal staae over 

 Tørven*) ; det er ogsaa derfor, at Lesquereuz i sin Beskri- 

 velse af Juramoserne kalder Kjærmoserne ^des marais 

 sousaquatiquestt og Høimoserne »les marais supraaqiia- 

 tiques^^. Han mener, at Tørven i Høimoserne er dannet 

 over Vandet og i Kjærmoserne under Vandet. Vist er 

 det, at de Eiendommeligheder, som udmærke Kjærmoserne, 

 maae tilskrives Vandets Indvirkning. 



De Leerlag, som kunne dække Kjærmoserne, ere af- 

 satte af de gjennemstrømmende Aaer; de Jorddele eller 

 andre uorganiske Bestanddele, der foraarsage den store 

 Askemængde, som den sorte Tørv kan have, er tildeels 

 af Vandet indblandet imellem Plantedelene. Det er ogsaa 

 Vandet, der har bevirket, at Plantedelene i Kjærmoserne ere 

 meget mere ukjendelige og opløste end i Høimoserne, idet 

 navnlig Humussyrens Dannelse og Udskillelse her, paa 

 Grund af den større Modtagelighed for Frostens Indvirk- 

 ning, maa gaae for sig med større Lethed end i Høi- 

 moserne. Her foregaaer denne Forandring meget lang- 

 sommere, hvorfor ogsaa de Plantedele, som sammensætte 

 Høimosetørven, meget længere kunne bevare deres Form**) 



•) Dfiine Forskjel er nnpivet som Norm for Accisen paa Torv i Holland. 

 **) Men ogsaa i Iloimoselorvcn forsundcr Planteslrukturcn efter- 

 haandcn, naar en lang Tid er hengaaet; derfor er Hoimoselorven 

 i Emsmoserne meget mere amorf end i vore Moser. 



