376 



Paa Klitkjædeu voxer, ligesom paa de jydske Klitter, 

 Hjelmrør; paa sine Steder er den skovbevoxet, men Træerne 

 have lidt meget af Flyvesandet, og paa mange Steder ere 

 de overføgne. Under Sandet ligge ofte Tørvelag, der 

 enten fremtræde som Martørv eller , især paa de af- 

 skaarne Skrænter, som sraaa sandblandede Tørvelag, der 

 have det samme Udseende, som Ahlen i Jylland ofte frem- 

 byder, 



Paa begge Sider af Emsfloden indtager Tørven en 

 Strækning, der i Størrelse langt overgaaer alt, hvad der 

 af den Art findes i vort Fædreland, hvor de naturlige For- 

 hold dog synes i høi Grad at begunstige Tørvedannelsen. 

 Thi medens den store Vildmose i Vendsyssel kun har 

 et Fladeindhold af noget over 1 □ Miil, anslaaes Ems- 

 moserne til 50 til 60 n Mile, naar vi betragte Ar enberg er 

 og Bourtanger Mosen som eenMose. Den Første ligger 

 Øst for Ems paa oldenborgsk og hannoveransk Gebeet og har 

 et Fladeindhold af 28 QMile; den Sidste, der tildeels ligger 

 paa hannoveransk tildeels paa hollandsk Grund, er 25 D Mile 

 stor. Sjælland er rig paa Tørvemoser, og dog kan Størrelsen 

 af alle Sjællands Tørvemoser tilsammen ikke anslaaes til 

 mere end 3 Qvadratmile. Men vi maae ogsaa betænke, at 

 de fleste Tørvemoser, som findes mellem Kjøbenhavn og 

 Helsingør, ikke opnaae en Størrelse af 2 Tønder Land, 

 og at der altsaa vilde medgaae idetmindste 250,000 saa- 

 danne for at danne Emsmosen. Imidlertid maa man ikke 

 vente, at med Størrelsen ogsaa Udbyttet skulde stige, som 

 disse uhyre Moser kunne give Videnskaben; tvertimod er 

 det, som giver Skovmoserne en saa stor Interesse for 

 Landets Naturhistorie, nemlig de talrige Vidnesbyrd, som 

 de indeholde om Fortidens Flora (og Fauna), kun i 

 ringe Grad tilstede i Emsmoserne. Grunden dertil. er let 



