389 



kunne passere Kanalens Sluser, der føre ud til Emsfloden. 

 Den ældste Deel af Kolonien har antaget Udseende af en 

 almindelig By. Veiene ere forandrede til brolagte Gader, 

 og Husene ere rykkede tæt sammen. 



Papenburg, der nu tæller 6000 Indvaauere, var imod 

 Slutningen af det 17de Aarhundrede kun en stor Sump, 

 hvor der, foruden nogle usle Hytter og en forfalden Borg, 

 ikke fandtes Spor af menneskelig Virksomhed. Da be- 

 sluttede en Godseier efter Hollændernes Exempel at op- 

 dyrke og befolke de øde Moser. Tidhgere havde den 

 hollandske Provinds Groningen ved Hjælp af Kanaler og 

 Gjødning opdyrket store Mosestrækninger og der anlagt 

 Kolonier, der allerede dengang vare i en blomstrende 

 Tilstand. Tydskerne fulgte nu i Et og Alt Hollændernes 

 Exempel , og anlagde en seilbar Kanal , der nedenfor 

 Papenburg har en Brede af 24 Fod. Alt, lige til Husenes 

 Bygning og Indretning, blev paa hollandsk Maneer. 



I nyere Tider blev man ikke staaende ved Ager- og 

 Havedyrkning, men Kanalen og den lette Forbindelse med 

 Havet bragte de driftige Indvaanere til at forsøge sig i 

 Skibsbyggeri, og Byen eier nu omtrent 150 Skibe. 



Den Glæde, som vi føle ved at see, hvorledes Menne- 

 skene ved deres Anstrengelse og Driftighed kunne erhverve sig 

 Velstand og de Beqvemmeligheder, som Civilisationen med- 

 fører, bliver ved et Anlæg som Papenburg endnu forøget 

 derved, at vi kunne forfølge Udviklingen ligefra sin første 

 Begyndelse. Afstanden er forholdsmæssig ringe mellem 

 de forskjellige Stadier i Udviklingen ligefra den raa udyr- 

 kede Mose indtil Skibsværfterne. 



Dog ogsaa Papenburg har sine Skyggesider; det er i 

 Reglen kun i Nærheden af Kanalerne, at Jorden er saa 

 vel dyrket. Saasnart man fjerner sig fra den, støder man 



27* 



