391 



ilvorfor jeg troer, at det, jeg endnu har at meddele om 

 Emsmoserne, bedst kan skee ved Betragtning af Ems- 

 moserne i deres Heelhed. 



Emsmosernes Overflade, Sammensætning og Dannelse. 



Hoimosens Overflade er ikke aldeles plan, men Mid- 

 ten er noget høiere end Kanterne; selve den midterste 

 Deel er maaskee flad, men denne hæver sig over Kan- 

 terne. Høimosen har saaledes Form af et Uhrglas; 

 Andre have sammenlignet dens Form med en kuppel- 

 formig Høi. Grisebach mener at kunne forklare dette 

 Phænomen saaledes : Torvemassen forhindrer Vandets Bort- 

 flyden; disse Hindringer ere ved Randen af Mosen tilstede 

 i langt mindre Grad end paa Midten. Ved Randen vil 

 Vandet kunde skafle sig Aflob, forudsat at Jordbunden 

 ikke er Leer men Sand, i Midten bliver Vandet derimod 

 staaende og danner Indsøer, omkring hvilke Tørvemassen 

 ophobes. 



Plantedækket bringer ogsaa Ujævnheder tilveie paa 

 Mosens Overflade, denne er nemlig overalt, hvor Fugtig- 

 heden ikke er stor, og hvor den ikke er dyrket, be- 

 dækket af Tuer. Tuerne skylde Ilalvgræssene , navnlig 

 Kjæruld (Eriophonan vaginatnni) , deres Oprindelse. 

 Disse Planter ere meget cespitøse o: deres IMellem- 

 stok forgrener sig meget, men Grenene ere korte, saa at 

 der derved opstaaer ligesom en lille Græsbusk. Naar 

 Vandet løber bort, sætter Jordbunden sig noget imellem 

 dem. Ilalvgræsset kommer til at staae frem. Efter Ilalv- 

 græssene indfinde sig Klokkehjmj , Hedelijnii og under- 

 tiden htm. Disse voxe ogsaa i Kolonier, og ved deres 

 Afl'ald voxe Tuerne. Afstanden mellem disse er forskjellig; 



