396 



det ikke saa forunderligt, at kun Faa have tænkt paa i 

 Forfædrenes Skove at søge den første Aarsag til Høi- 

 raoseme*).« 



Staring synes at forudsætte, at Skov øver en uheldig 

 Indflydelse paa Jordbundens Fugtighed , og , fordi den 

 gjør Skovbunden stedse mere fugtig, derved frembringer 

 sin egen Undergang, Dette er som bekjendt urigtig; 

 Skoven er, som vi alle vide, den bedste Regulator for 

 Fugtigheden, og hvis denne tiltager, er det ikke Skovens Skyld 

 men Terrainets Form; naar vore Bogetræer staae ved 

 Søer, som begynde at mangle Afløb, og hver Yinter over- 

 svømmes, gaae de ud og give Plads for Eller, og under- 

 tiden kan Vandmængden saaledes tiltage, at ogsaa disse 

 omkomme, og nu bliver hele den sure Jordbund dækket af 

 Tørveplanter. Men dette er et aldeles lokalt Phænomen, der 

 er saameget sjeldnere, som den almindelige Interesse i alle 

 beboede Lande fordrer, at Vandbeholdningerne ikke saMie 

 Afløb. Fremdeles har der aldrig existeret egentlig Hoiskov 

 paa Høimoserne eller deres Plads, men kun Buskads af 

 Fyr, Birk, Eg, El og C/iris(forn; men det samme kan 

 iagttages paa vore Høimoser og Skovmoser, uden at vi 

 derfor ville indrømme saadanne Buske og Buskadser stor 

 Indflydelse paa Torvedannelsen. Gjor blot en Vandring 

 ud i den for Botanikere saa interessante Lyngby Mose, 

 saa vil man der træffe en Opvæ\t af Birk, Fyr, Piil og El. 

 Hvorfra ere disse Træarter komne? Naturligviis fra de 

 omliggende Skove. 



Naar det kommer an paa Selvbesaaning af Træarter, 



*) Geen wonder alzoo, dat weinigen ap de gedachten gekamen zijn, 

 om aan de woitden onzer voorvaderen de eerste oorzaak der 

 hooge veenen toe te schrijven. 



