397 



er der mange Træer, der have stor Forkjærlighed for Moser, 

 ja den dyrkede Fyr, der næsten aldrig saaer sig selv paa 

 den tørre Jordbund, tyer ogsaa ud paa Mosen, hvor dens 

 Frø spirer af sig selv. Deraf kunne vi forklare Mose- 

 fyrrens hyppige Optræden i Tørvemoserne, og vi kunne 

 saaledes forfølge den lige fra Sjælland til Holland. Disse 

 Træer, der voxe paa Mosen, ville ende deres Tilværelse, 

 naar de overvoxes og begraves af Tørvemosset, og naar 

 Tørven engang gjennemgraves , staae Træerne lagviis af- 

 sondrede ved mellemliggende Tørvelag. Enhver vil vist- 

 nok give mig Medhold i, at de Træer, som findes i de 

 hollandske Tørvemoser, ikke maae tillægges større Betyd- 

 ning end dem, som findes i vore. 



Hovedgrunden til at de hollandske Forfattere*) ere 

 komne til et formeentligt urigtigt Resultat med Hensyn til 

 Tørvens Tilbhvelse, hidrører fra den Fremgangsmaade de 

 følge. For at komme til Kundskab om de Planter, der 

 have dannet Høimosens Tørv, søger man deels Oplysning i 

 Historien**), deels betragter man Plantedækket paa de Ste- 

 der, hvor (efter deres Mening) Høiraosen er ifærd med at 

 danne sig; istedetfor at den rigtige Methode vilde være 

 at underkaste de Plantedele, der findes i Tørvemosens for- 



*) Næslen alle nyere hollandske Forfattere ere enige med Staring; 

 alene Borgeslus, der er Borgermester i en By paa Hoimosen, siger 

 i sin Afhandling om Agerdyrkningen i Torvekolonierne, zoo als 

 bekendts bestaat hel veen uit overblifselen van mos, heide 

 (Lyng) en undere Planten. 

 **) I England ere de gamle romerske Veie, der oprindelig ere gaaede 

 igjennem Skove, nu bedækkede med liere Fods Torv (ved Kin- 

 kardine 8 Fod), under Terven findes Levninger af Skovene. Af 

 saadanne Exempler, der ere mere interessante end bevisende, fin- 

 des ikke faa hos Rennie Essai/s on llie nulural hislonj und ori 

 gin af peatmos, en Bog, som jeg kun kjender af Citater hos Dau 

 og hos andre. 



