402 



i Lemmerne. Hos mange Dyr er Halen et uvæsenligt eller 

 næsten unyttigt Vedhæng, hos andre derimod et femte 

 overraaade vigtigt Lem, som f. Ex. hos Bæveren, Kængu- 

 ruhen, mange Aber o. s. v., men den er dog kun at be- 

 tragte som en omdannet Forlængelse af Kroppen, som et 

 Kropparti, der er blevet tilbage i sin Udvikling og anvendt 

 til et andet, lavere Øiemed. Hos Fiskene (Smlgn. Fig. 24) 

 ligger Rygraden derimod dybere, mere midt i Dyret, og 

 Halen er en ligefrem Fortsættelse af Kroppen, ikke meget 

 forskjellig fra denne i Form og Bygning, uden for saa vidt 

 den, som indviet til Bevægelsens Tjeneste alene, kun be- 

 staaer af Knogler og Muskler, medens Kroppen derimod 

 tillige huser Indvoldene. — Saavel i Kroppen som i Halen 

 dannes Rygraden af en sammenhængende Række af Knog- 

 ler, de saakaldte Hvirveler; at disse alle ere af samme 

 Art, at de ere Gjentagelser af hinanden, Modificationer af 

 en typisk Grunddeel, Hvirvelen, derom har der aldrig 

 hersket nogen Tvivl, og derom kan der heller ikke være 

 nogen Tvivl. Naar man efter deres Plads og forskjellige 

 Uddannelse taler om Hals-, Bryst-, Lænde-, Bækken- og 

 Ualehvirveler, har man dog derved aldrig tænkt paa andet 

 end at søge Udtryk for de vigtigste Forskjelligheder, hvor- 

 med Hvirvelen trædder op. Og dog ere disse Forskjellig- 

 heder ikke ubetydeUge; man sammenligne for Exempel 

 vor første Halshvirvel (See Fig. 13, A.), der har Form 

 af en bred Ring, med vor sidste Halehvirvel (Fig. 13, 

 F. c), der seer ud som en lille Knort; alligevel er Intet 

 vissere end, at de kun ere Omdannelser af eet og det 

 samme. Dette gjælder ogsaa om de lange Knogler, der 

 f. Ex. sammensætte Kattens Hale og mere ligne Lemmeknog- 

 ler end Hvirveler, og om de saakaldte Bækkenlivirveler, der 

 ere sammenvo.xne til eet Stykke (Korsbenet, Krydset) for at 



