— 3 — 



Gör man nu I 5 (*,-*,) = /J, , i 5 ($,-«^ = £,, 1 5 3**« 



samt betecknar polhöjden med 0, sa fäs i fo%« af en bekant 



formel eqvationerna 



Sinr/> Cos 09, + .T) -Cosy TgJ, 



Lotrt = — ; ■ , 



Sin C/9, + ar) 



., Sin» Cos(/9, +#) — Cosy Tg<f 2 



-Lota = — — ; ; 



Sm (/J 2 + X) 



eller, efter eliminering af Cot a och division med Cos 0, 



Tgy CosQ3, +3r)-Tg(?, Tgy Cos(/? 2 +a-)-TgJ 2 . j . 



Sin (/?, + ar) Sin(/? 2 +ar) 



Ur denna eqvation skall nu x bestämmas, hvilket beqvä- 

 mast tyckes kunna ske sålunda. Man bortskaffar först bråk 

 och upplöser Sin (/3, + £c) etc. samt öfverflyttar, så fås 

 [Tg*, Sin/3 ä -Tg£ 2 Sin/3,) Cossc+(Tg*', Cos/J.-TgS.Cos/^Sino^TgpSin^-p,). 

 Sätter man nu 



Tg*, Sin/3,- Tg£ 2 Sin/3, = rSinvf, 

 Tg J, Cos j3 s - Tg S 2 Cos /3, = r Cos y *) 

 så fås 



För att veta, i hvilken qvadrant ^ + x bör tagas, måste man 

 hafva en approximerad kännedom om urets stånd. Den be- 

 höfver likväl icke vara noggrannare än på 6 A , och derom be- 

 höfver man aldrig vara okunnig. 



Genom att observera tre stjernor i samma azimuth, tyckes 

 det, som om både tiden och polhöjden skulle kunna bestämmas. 

 Om man nemligen antager, att en tredje stjerna, hvars appa- 

 renta rectascension och declination är ==*,, £ 8 , blifvit obser- 

 verad vid urtiden 5 3 (korrigerad för dragningen under 5 3 — 5,), 

 så erhölle man eqvationen 



_ Sin^ Cos(/5 3 +ar) — Cosy TgJ, 



Cot a = iSft+3 ' 



*) Denna räkning kan synas besvärlig; men genom begagnande af 

 Zechs Tafeln der Additions- und Subtractions-Logarithmen Mir 

 besväret ringa. 



