— 72 — 



bleknar den svarta färgen och hela plåten blir sådan den var 

 före utställningen för ljuset. 



Om plåten, sedan bilden derpå erhållits, öfverdrages med 

 en genomskinlig etsgrund, har kopparstickaren besparat både 

 arbete och tid genom den trogna och hastigt tillkomna kalke- 

 ring, han på detta sätt åstadkommit. 



På en amalgamerad kopparplåt har jag genom dess ut- 

 sättande för chlorgas och sedermera skeende exposition i solljus, 

 erhållit rätt tydliga bilder, men qvicksilfrels svärtande har dock 

 ej blifvit så intensivt som kopparens. 



Metaller af mera elektropositiya egenskaper, såsom tenn, 

 jern, zink m. fl. hvilka i form af plåt blifvit på nyssnämnde 

 sätt behandlade, hafva ej afiicierats af ljuset.» 



4. Hyrtl, om Monotremernas arterie system. 



— Hr A. Retzius redogjorde för det i Denkschr. d. k. Akad. 

 d. Wissensch. , mathemat. u. naturwissenschaftl. Classe, V, i, 

 Wien 1853, införda arbetet af Prof. J. Hyrtl, Das arterielle 

 Gefäss-system der Monotremen. 



»Det har lyckats förf., som vi förut hafva att tacka för 

 så vigtiga arbeten öfver ådersystemerna m. m., att verkställa 

 lyckliga injectioner på Echidna och Ornithorhynchus. oaktadt 

 utan tvifvel de specimina, han haft tillgång till, varit förvarade 

 i spiritus. Beskrifningarna äro serdeles noggranna och fullstän- 

 diga, ulan all vidlyftighet. Pulsådrorna hos båda dessa djur 

 förete den märkliga egenheten, att de fördela sig, icke såsom 

 hos flertalet af djur och hos menniskan, i vanliga förgreningar, 

 utan i talrika qvastar och undernät, något liknande fördelningen 

 hos Bradypus. Alla de arteriela näten åtföljas af motsvarande 

 vennät, som mycket öfverträffa arternäten i vidd, så att deras 

 lumina hos Ornithorhynchus äro 20 till 30 gånger större än 

 de motsvarige arterernas. Hos Echidna går en stor truncus 



