— 89 — 



i 10 och medelst transversaler ytterligare i 100 delar. Detta 

 folmålt från midt till midt af ändstrecken, som visserligen voro 

 något grofva, men deremot försedda med skarpa och parallela 

 kanter, har jag jemfört med en fot å Akademiens normal-etalong, 

 och funnit båda lika inom 0,0001 fot. Stjernhjelm, som hade 

 haft mycket bestyr med mått- och vigtregleringen, och upp- 

 ställt samt genomfört ett eget system härutinnan, för hvilket jag 

 skall hafva åran redogöra i det följande, har säkert ombesörjt 

 utförandet af ofvannämnde '1 665 års riks-aln, hvaraf nämnde 

 öfverensslämmelse förklaras, och som vittnar om en stor nog- 

 grannhet redan den tiden. Denna riks-aln förvaras nu i Kongl. 

 skattkammaren och skall vara indelad i decimaltum och de- 

 cimallinier. 



Stjernhjelm utgaf från koppartrycket en af honom sjelf 

 graverad tafla under titel: »Mensurce Regni Svethice Authori- 

 tate Regiä, Ordinatce per Georg Stjernhjelm S. R. M:tis Consil 

 Milit Anno 4664», der, bland annat, finnes: »Semi Pes Sveth. 

 Rom. Anliq », indelad så väl i 5 som 6 tum, sista tummen i 

 1 delar, och öfverensstämmer äfven detta mått med vårt nu- 

 varande så noga man af en i kopparstickspress tryckt planch 

 plägar fordra. (Halffotsmåttet å planenen var neml. 0,2 dec. lin. 

 för kort). 



Hvad nu beträffar den omständigheten, att Stjernhjelm 

 satte Stockholms-foten lika med den forn-romerska, torde jag 

 få nämna, att, enligt Nicanders inträdestal i denna Akademi år 

 1776, om de gamla romerska, grekiska och hebreiska mål och 

 vigter (s. 12), Stjernhjelm påstått, det Konung Gustaf II Adolf 

 antagit romerska foten för ett allmänt mått här i Sverige, sko- 

 lande Stjernhjelms ord, uti det ms., som skall finnas i Upsala 

 Akademis Bibliothek, vara följande: »Hunc eundem pedem (Ro- 

 manum) noslrum facere perpetuaque lege Svetice proprium & 

 legitimum sancire placuit olim screnissimo p. m. Regi Gustavo 

 Adowho». Det är ganska möjligt, att Stjernhjelm, som redan 

 under den store Konungens sednare regeringstid var en aktad 

 vetenskapsman och god mathematicus, förmått Konungen till 



