_ 92 — 



större, eller hvad slags kannor här menas. Enligt rådskammar- 

 protokollet för den 1 i samma månad proponerade Burdus »vara 

 godt att een Måltunna hafver 54 kannor, een ööltunna alle- 

 nast 48 kannor», samt »befaltes Birmo och Weiler att justera 

 kannorna efter tonnerne. taga Örebrotunnan och dereffter lämpa 

 kannan». Vidare skulle Burdus och Weiler »först bestella 2 

 kannor af bleck, een efter Örebroos, den andra effler Stock- 

 holms måhl». 



Uti Stjernhjelms »Berättelse om Svenska Öhl- och korn- 

 måhl och dess ccquation tdl nestomliggiande främmande måhl» 

 (Palmsköldska samlingen i Upsala bibi.) afgifven den 20 Juni 

 165 I, och således under den tid 1638 års författning om mått 

 och vigt ännu gälde, upptages bland annat: 



_ , .,„,, , „,, )kappar 52. , _ 



»En Svensk Mahltunna, haller] r och tinnes si- 



} kannor o 4», 



dan till en kub lika med Stockholms kannan, samt sidan till 

 en kub lika med Stockholms kappen grafiskt utsatta. 



Enligt uppmätning, som Akademiens ledamot Hr Ångström 

 haft godheten att på min anmodan verkställa å nämnde original- 

 manuskript medelst en efter Akademiens etalong af mig kopie- 

 rad skala, är den förra 4,685 dec.t. och den sednare 5,547 dec.t. 

 Under förutsättning, alt 32 kappar motsvara 54 kannor, hade 

 det förra måttet bordt vara 



= 1 (4,685 +5,547 y ^7) dec.t. 



= 1(4,685+ 4,659) = 4,672 dec.t., 

 eller 0,013 dec.t. mindre än det uppritade måttet, och det sed- 

 nare bordt vara 



= 1 (5,547+ 4,685 VS) deC - t - 

 = i(5,547+ 5.578)= 5,562 dec.t. 



eller 0,015 dec.t. större än det uppritade måttet. Dessa fel måste 

 anses ganska obetydliga, då man vet, att måtten voro uppdragna 

 på papper och ändades med temligen grofva punkter. Enligt 

 detta antagande var år 1651 — och sannolikt hela tiden från 



