— 103 — 



för öfrigt ej nu skulle våga pröfva Akademiens tålamod. Som 

 romerska foten, som nämndt är, var efter all sannolikhet nå- 

 got mindre än den svenska, så kan ej felet härröra från 

 denna källa. Deremot kan vattnets mindre fullkomliga renhet 

 hafva i sin mån bidragit till en för hög vigt å eo viss vo- 

 lum vatten. 



Visserligen föreskrefs uti det år 1667 utfärdade Kongl. 

 memorialet för (Justeraren under Stjernhjem) Jörgen Low att 

 -»efter såsom Skålpunden och Markpunden äro satte på vissa 

 aas, så att härefter ingen irring mera af hvarjehanda Lij- 

 kares förändring är till att befahra; Altså skall Jörgen Low 

 låta beställa och gjuta åtskilliga Lijkare, så väl af Mar'k- 

 pund som af Skålpund, af hvilka han skall lefverera uthi 

 Wårt Archivo, Cammar- Commerce och Bergz Collegio, jem- 

 väl och på Fracht Cammar en, hvardera sin medh Crono- 

 merkie och deras aas- tal annoterade-». Denna befallning är 

 dock sannolikt aldrig åtlydd, alldenstund jag, oaktadt allt ef- 

 terforskande, icke kunnat påträffa någon enda af dessa vigter. 

 '1737 års kommitterade förkastade på goda skäl räkningen ef- 

 ter holländska ass, emedan detta ass var, dels en för liten ut- 

 gångsvigt, dels icke noggrannt bestämd, alldenstund de funnit 

 utifrån inhemtade sins emellan temligen olika, utan föreslogs 

 endast vissa likare, hvilka ock, så väl i 1737 som i 1739 

 års K. förordning om mått och vigt äro föreskrifna. Det är 

 ock efter 1739 års i K. Kammarkollegium förut förvarade, 

 numera i K. General-landtmäteri-kontoret befintliga likare (af 

 förgylld messing) som vår nuvarande riks-likare (af platina) 

 är på behörigt sätt justerad. 



Hufvudsumman af hvad jag nu haft äran anföra är in- 

 galunda stor. Den inskränker sig nära nog blott dertill, att 

 vår närvarande svenska fot eller halfaln varit oförändrad åt- 

 minstone i 200 ur, och att den derförut under ett eller annat 

 sekel begagnade alnen varit lik eller åtminstone icke betydligt 



