— 184 — 



1:o en båge <p är gifven 

 cl) exact, 

 så blir största möjliga felet hos log Sin^j, logCos<£>, log tg<£>, 

 log Col<p = ct); 



j3) proxime (bågens eget fel i delar af radien =d(p), 

 så blir största möjliga felet hos log Sincö=mCot Cpd(p + &i, 

 » » » » » logCos<^= — m igcpdcp— co, 



» » » » » loe [e(p = d<p + a, 



u u Sin2</> ' 



» » » » » lo2Cotö= d<p — co, 



° r Sin 2(f r ' 



(in = de vanliga logarithmernas modul); 



2:o logarithmen för en goniometrisk funclion är gifven 

 a) exact, 



så blir största möjliga felet hos ö i sekunder = —af log Sin tö, 



J D r mSinl" ° 



w Cot (f 



» » » » » » = — — — af log Los ö, 



mSinl" ° 



wSin2(/i . 



2m Sin 1" o ar» 



io Sin 2<r> e . „ 



» » » » » » = — -———- al 102 Lottö; 



2m Sin 1" ° r ' 



/3) proxime, 

 så blir största möjliga felet respeclive såsom i a), om man 

 blott i täljarne sätter a + w i stället för oj, då co' är = loga- 

 rithmens eget fel. 



Af 2:do ses, att felet hos en båge, bestämd genom log Sin, 

 kan, då bågen är nära 90°, uppgå till ett ganska stort belopp, 

 äfvensom då en båge nära 0° bestämmes genom log Los, h vil- 

 ket dessutom genom en blott flyktig blick i tabellerna ådagalägges. 



och hållet utelemnade dem, men ökade den 7:de med en enhet., 

 om de vore större än 0,75 (den 7:de betraktad såsom enhet), så 

 skulle tydligen felet minskas till hälften. Om serskilda tecken 

 ^rivandes, vore det möjligt att ändå mera minska tabellfelet, i 

 fall annars något praktikabelt beteckningssätt kunde utfinnas. 

 En punkt tyckes likaväl kunna sättas bakom som emellan zilF- 

 rorna, hvilket sednare är händelsen, der karakterislikan är ut- 

 satt, äfvensom mellan 5:te och 6:te decimalen i Callkts trigono- 

 metriska tabeller. 



