— 199 — 



satis longo, versus apicem paullo dilatato ibique abrupte angustato et 

 in setam longissimam (1 mill. longiorem) exeunte. Pedes longi, graci- 

 les, proporlione 1, 4, 2, 3 (primi paris long. 12 millim., tertii 7 mill.), 

 granulis parvis, nigris, numerosis, in series collocatis, pilis autem vel 

 aculeis nullis, tarsis exceptis, qui sublus nigro-pilosi sunt. Unguiculi 

 duo, pectinati. — Abdomen thorace minus, globosum, mammillis brevis- 

 simis, vix prominulis. 



Cephalu-thorax teslaceus, summo margine et linea media tenui 

 abrupta nigro-fusca; praterea maculis compluribus sub-curvis vel si- 

 nuatis, et plus min us ve oblique dispositis, fuscis. Sternum läste testa- 

 ceum, macula media angusta aliisque ad pedum insertiones sub-luna- 

 tis, confluentibus et Jineam marginalem, undulatam formantibus, fuscis. 

 Oculi glauci, in maculis nigris partis cephalicae positi. Mandibulm te- 

 stacea;, macula dorsali nigra et summis apicibus leviter infuscatis. 

 Palpi testacei, seta fusca. Pedes colore reliqui corporis, sed paullo di- 

 lutiore, coxae praesertim et lemorum partes inferiores: trocbanteruin an- 

 gulis, trinis binisve femorum anndlis, singulo patellarum, trims tibia- 

 rum et binis obsoletissimis metatarsorum, unguiculisque nigro-fuscis. 

 Abdomen testaceum, nigro-maculatum ; in meo autem exemplo (in spi- 

 ritu vini asservato) color ita mutalus est, ut macularum disposilionem 

 describere non possira. Nisi autem memoria me fallit, cum figura a 

 Kochio data exacte congruit pictura abdomims. 



Mense Julii 1853 in muro domus errantem bunc marem Floren- 

 tia cepi.» 



5. Iakttagelser och anmärkningar öfver de 

 nordiska Humlorna. — Hr Wahlberg meddelade följande 

 uppsats: 



»Oaktadt Humlorna, hvilka företrädesvis synas tillhöra de 

 kallare zonerna, liksom Xylocoperna de varma, genom storlek, 

 färgteckning, arbetsamhet och konstdrift från läng lid tillbaka 

 ådragit sig Entomölogernes uppmärksamhet och till stor del 

 redan af äldre författare blilvit beskrifna till lefnadssätt och 

 arter, återstår dock ännu mycket att vid dem utreda, ej blott 

 efter Réacjmuhs, Linnés, Möllers, Kirbys, Fabuicii, Illigers, Pan- 

 zehs, Hubkbs med fleres förtjenstfulla arbeten, ulan äfven efter 

 den granskning och bearbetning de i sednare tider undergått 

 genom Le Peletier de S:t Fargeau samt Fredb. Smith (i ka- 

 lalogen öfver British Museum '1851), och de nordiska arterna 

 isynnerhet genom Zettkrstedts *), Daulbojis **), Drewsens och 



*) Insecta lapponica (Hymenoptera 1832), Lipsiae 1840. 

 **) Bombi Scandinavi» monograpliice traclati et iconibus illuslrati, 

 Londini Gothorum 1832. 



