— 262 — 



ning, men äfven några med flera ruggningar, en ganska märk- 

 bar färgförändring emot våren, nemligen genom förlusten af 

 vissa fjäderdelar, hvilken operation man i allmänhet har kal- 

 lat: »brämfällning» *). Denna har biifvit uppfattad och förkla- 

 rad på olika sätt. 



Med tillhjelp af några af mig ritade figurer skall jag nu 

 söka besvara hufvudfrågan: om färgämnet hos vissa fjädrar 

 ifrån början finnas till, eller om de föras dit under våren 

 eller parningstiden. Enligt den af Nitzsch begagnade termi- 

 nologi består fjädern utaf: stammen (scapus), grenar (rami) och 

 strålar (radii). Ur stammen utgå åt båda sidor grenarna, 

 ur dessa åter strålarna, men de sistnämnda sitta ej alltid på 

 sidorna, utan ibland ofvanpå grenarna. De små ciliae och ha- 

 muli, som äro fastade på strålarna och bestämda till att hålla 

 ihop dessa, förbigås här, då de icke bidraga till färgernas för- 

 ändring. För öfrigt hänvisas till Prof. C. J. Sundevalls arbete: 

 om foglarnas vingar, Vet. Ak. Hand!. 1843. 



Betraktar man fjädrar af olika foglar med »vinterbräm» 

 under mikroscopet, finner man, att bakom de hvita, mörka el- 

 ler färglösa yttersta spetsarna, färgämnet hos en del befinner 

 sig i strålarna, hos en annan del i grenen. Dessa bilda så- 

 ledes tvenne former, hvilka kunna kallas, efter sina sednare 

 förändringar: enkel spetsfällning och spets- med str ål fällning. 



I. Spetsfällning förekommer hos de foglar, som hafva 

 färgämnet företrädesvis i strålarna. De färglösa, eller färgade 

 spetsarna börja efter höstruggningen småningom affalla, men 

 först emot våren, eller mycket senare är denna fällning full- 

 ständig, och då visar sig den förut betäckta färgen i sin fulla 

 fägring. Tab. III. fig. \ visar öfre delen af en svart hak- 

 fjäder om hösten med sina hvita spetsar, hos en hanne af 



Sylvia 



*) Att äfven andra orsaker an denna kunna frambringa en färg- 

 nyanserhiy hos nSgra få svenska foglar, t. ex. Coracias garrula, 

 Lanius collurio o. n. a., torde vid ett annat tillfälle hlifva före- 

 mal för en undersökning. 



