— 285 — 



bourdins pyroterebinsyra; men af dess förhållande till ammoniak 

 vill det synas, såsom om denna syra skulle kunna bilda såväl 

 sura, som neutrala saker. Till det lilla vi förut känna om 

 denna syra torde få läggas, att dess silfversalt visar sig under 

 mikroskopet vara kristalliniskt samt att dess ammoniumoxidsalt 

 gifver fällningar då det sättes till lösningar af ättiksyrad bly- 

 oxid, qvicksilfveroxid, tennchlorur och jernchlorid. 



Terpentinsyran bildar tvenne serier af saker, eller, med 

 andra ord, den är, hvad mången nu, på grund af ett lättfär- 

 digt användande af mångbacicitet hos syror, skulle säga, en 

 tvåbasisk syra, emedan qvantiteten bas uti den ena sakserien 

 är, på samma qvantitet syra, endast hälften så stor, som uti 

 den andra sakserien. Hvad de förra eller de sura -sakerna 

 beträffar, så reagera de svagt sura på lackmuspapper, hvaremot 

 de neutrala reagera något alkaliska på ett af syra förut rod- 

 nadt lackmuspapper — åtminstone är detta förhållandet med 

 de olika barytsolterna. Behandlar man ett olösligt kolsyradt 

 salt af en bas med vatten och terpentinsyra, så utdiifves kol- 

 syran, men icke — äfven i värme — längre, än att basens 

 sura terpentinsyrade salt blifvit bildadt. Likaså, om kaustik 

 ammoniak sättes i öfverskott till syran och man uppvärmer till 

 koknine, så utdrifves ej blott den i öfverskott tillsatta ammo- 

 niaken, utan äfven så mycket af den bundna, att endast sur 

 terpentinsyrad ammoniumoxid befinner sig i lösningen. Följande 

 qvalitatifva undersökningar af terpentinsyrans för det mesta sura 

 saker hafva blifvit gjorda. Den ringa tillgången å terpentin- 

 syra har icke medgifvit att anställa undersökningarne i annat 

 än serdeles liten skala samt så liten, att hvarken qvantiteten 

 bas eller förhandenvarande af kristallvatten kunnat bestämmas. 



Kalisaltet, beredt genom att sätta kalihydrat till den fria 

 syran, men likväl i ej större qvantitet, än alt lösningen ändock 

 reagerade svagt sur — således det sura kalisaltet — kristal- 

 liserar icke, utan intorkar i värme till en gummilik massa, som, 

 lemnad i luften, deliqvescerar. 



